PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1064/2010
ze dne 17. listopadu 2010,
kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 19 a čl. 22 odst. 1 první větu uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V prosinci 1999 Rada nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antisubvenční šetření“. Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního antisubvenčního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
V březnu 2006 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního antisubvenčního nařízení zachovala Rada nařízením (ES) č. 367/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jdnoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jiného indického výrobce PET filmu, společnosti Jindal Poly Films Limited, dříve známé jako Jindal Polyester Ltd. (dále jen „Jindal“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1124/2007 (6) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila Rada nařízením (ES) č. 15/2009 (7) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(6)
V červnu 2010 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování společnosti Jindal změnila Rada nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
1.2 Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(7)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (9) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antidumpingové šetření“. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(8)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (10) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. Se zohledněním zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti podle nařízení (ES) č. 367/2006 bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(9)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jednoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware, změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.
(10)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (11) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o společnost SRF Limited. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(11)
V listopadu 2007 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila Rada nařízením (ES) č. 1292/2007 (12) konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Týmž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(12)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007.
2. POSTUP
2.1 Odůvodnění přezkumu
(13)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článku 19 základního antisubvenčního nařízení podala společnost Polyplex Corporation Limited, která je vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz PET filmu.
(14)
Žadatel požádal o vynětí „silikonizované polyesterové odstranitelné fólie“ („SPRL“), pokud spadá do definice dotčeného výrobku, z oblasti působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatel předložil patrné důkazy o tom, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL významně liší od vlastností dotčeného výrobku.
2.2 Zahájení přezkumu
(15)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. září 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení, který se omezil na posouzení rozsahu definice výrobku. Konkrétně bylo třeba, aby přezkum stanovil, zda SPRL spadá do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
2.3 Přezkumné šetření
(16)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla orgány Indické republiky (dále jen „dotčená země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(18)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(19)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele, dvou dalších indických vyvážejících výrobců, čtyř výrobců v Unii a dvou vývozců v Unii.
(20)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro účely posouzení otázky, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indie,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Německo,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indie.
(21)
Šetření se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v nařízeních (ES) č. 367/2006 a (ES) č. 1292/2007, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
4.1 Východiska
(23)
PET film je nesamolepicí film z polyethylentereftalátu. PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(24)
PET film má specifické fyzikální, chemické a technické vlastnosti, které jej odlišují od jiných druhů filmu. K těmto vlastnostem PET filmu patří např. vysoká pevnost v tahu, velmi dobré elektrické vlastnosti, nízká absorpce vody, odolnost proti vlhkosti, nízká smrštivost a dobré bariérové vlastnosti. Tedy, i když tyto specifické vlastnosti určují různé typy PET filmu, tyto typy si uchovávají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti základního PET filmu. PET film má pět obecných konečných použití, která spadají do těchto pěti tržních segmentů: magnetická média, obaly, elektrické aplikace, zobrazování a průmyslová použití.
4.2 Metodika
(25)
Za účelem posouzení, zda mají být SPRL a jiné typy PET filmu považovány za jeden výrobek, nebo za dva různé výrobky, bylo zkoumáno, zda mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Kromě toho byl zkoumán také výrobní proces, rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost, jakož i rozdíly v nákladech a cenách.
4.3 Hlavní argumenty stran
(26)
Žadatel tvrdil, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL liší od vlastností dotčeného výrobku. Zejména jde o to, že díky relativně nízké uvolňovací síle a nízkému povrchovému napětí SPRL je tento film kluzký, a jeho povrch je tudíž neaktivní vzhledem k barvám, potahům, lepidlům a pokovení. Podle tvrzení žadatele vykazuje v důsledku migrace nevytvrzeného silikonu uvnitř SPRL i zadní strana jednostranně potažené fólie SPRL významně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti ve srovnání s jinými typy PET filmu. Tyto charakteristiky údajně brání použití SPRL v průmyslových oblastech použití základního PET filmu, které byly stanoveny v rámci původního šetření, tj. v oblasti obalů, magnetických médií, elektrických aplikací, zobrazování a průmyslových použití. Funkčně aktivní povrch jiných typů PET filmu naopak znemožňuje jejich použití jako odstranitelné fólie, protože v takovém případě by se neodstranitelně přilepily k přilnavým povrchům. V důsledku toho žadatel tvrdil, že pokud jde o použití, SPRL není zaměnitelná s žádným jiným druhem PET filmu.
(27)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že argumenty žadatele vycházejí ze dvou po sobě jdoucích souborů uměle omezených srovnání. Zaprvé žadatel srovnával SPRL s úzkým souborem PET filmů, tj. se základním PET filmem, a nikoli s jinými typy potaženého PET filmu, které jsou se SPRL srovnatelnější. Zadruhé bylo toto údajně omezené srovnání provedeno pouze s ohledem na vysoce selektivní a omezený soubor fyzikálních a chemických vlastností. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pokud se SPRL srovná se širokým spektrem jiných typů PET filmu a s ohledem na reprezentativní počet chemických a fyzikálních vlastností, je zřejmé, že SPRL je stejný výrobek jako ostatní typy PET filmu, a měla by i nadále spadat do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření. Podle výrobního odvětví Unie se v případě SPRL jedná v podstatě o PET film následně potažený silikonovou vrstvou. Výrobek se koncepčně neliší od jiných typů potaženého filmu, jako je pokovený film, film s antistatickým povlakem nebo film s bariérovým povlakem, a proto se jasně jedná o dotčený výrobek. Na podporu svých tvrzení výrobní odvětví Unie poskytlo srovnání řady různých fyzikálních a chemických vlastností u řady různých typů PET filmu.
4.4 Zjištění
4.4.1 Fyzikální a chemické vlastnosti
(28)
Šetření ukázalo, že dvě vlastnosti uvedené výše v 27. bodě odůvodnění, tj. relativně nízká uvolňovací síla a nízké povrchové napětí SPRL, jsou dodatečnými znaky ve srovnání se základními fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi PET filmu, které byly vymezeny v rámci původního antidumpingového šetření (14) a které jsou zmíněny výše v 24. bodě odůvodnění. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou u SPRL stejné jako u všech ostatních typů PET filmu.
(29)
Pokud jde o dvě vlastnosti specifické pro SPRL, tedy nízkou uvolňovací sílu a nízké povrchové napětí, bylo zjištěno, že nejde o vlastnosti PET filmu jako takového, nýbrž o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu neboli v podstatě o vlastnosti silikonu. Stejně jako potažení kteroukoli jinou látkou mění potažení silikonem některé charakteristiky povrchu filmu, ale nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti samotného základního PET filmu, který pod potahovou vrstvou zůstává stejný.
(30)
Je sice pravda, že výsledkem potažení PET filmu silikonem je nízká uvolňovací síla povrchu a také nízké povrchové napětí, ale obdobně by bylo možné argumentovat i u jiných typů potažení, tj. když je povrch PET filmu pokryt jinými typy potahu, získává jiné zvláštní vlastnosti. V některých případech mohou být výsledkem potažení vlastnosti, které činí PET film vhodným jen pro velmi specifická použití. V tomto ohledu není potažení silikonem v žádném případě jedinečné. K jiným speciálním výrobkům s jinými typy potažení patří například uzavíratelné filmy, filmy s protizamlžovacím potahem, odlupovací/pečeťové filmy a filmy s kopolyesterovým potahem. Všechny tyto typy však mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
(31)
Na tomto základě se má za to, že z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností neexistují mezi SPRL a jinými typy PET filmu žádné významné rozdíly, kterými by bylo možné odůvodnit vynětí SPRL z rozsahu definice výrobku.
4.4.2 Srovnání dalších kritérií
(32)
V zájmu úplnosti byla zkoumána také další tvrzení, která žadatel uvedl v žádosti o přezkum a která měla ukázat, že SPRL a PET film jsou různé výrobky.
4.4.2.1 Výrobní proces
(33)
Žadatel tvrdil, že SPRL ve srovnání s jinými typy vyráběného PET filmu vyžaduje samostatné výrobní zařízení.
(34)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(35)
SPRL je PET film potažený silikonovou vrstvou. Šetření ukázalo, že existují dvě různé technologie výroby SPRL. Výrobce v Unii, kterého se týkalo šetření, při výrobě používá technologii přímého potahování. Při použití této technologie se základní PET film potahuje během výrobního procesu před napínáním. Modul provádějící potahování je přitom jen dodatečnou demontovatelnou součástí výrobní linky. Naproti tomu indičtí výrobci, kterých se týkalo šetření, používají technologii dodatečného potahování. V rámci tohoto procesu se PET film nejprve vyrobí a následně se potahuje na samostatné výrobní lince.
(36)
Bylo zjištěno, že rozhodování mezi technologií přímého potahování a technologií dodatečného potahování má čistě ekonomickou povahu, protože náklady na investici do přemístitelných modulů pro přímé potahování jsou přibližně desetkrát vyšší než u investice do výrobní linky pro dodatečné potahování. Výhodou přímého potahování je mnohem vyšší rychlost výrobní linky, která umožňuje značný objem výroby. Přímé potahování vede rovněž k jednotkovým úsporám nákladů na silikon, poněvadž povrchová vrstva silikonu je tenčí než v případě dodatečného potahování.
(37)
Zde je třeba uvést, že existence dvou různých metod potahování nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL, které zůstávají stejné jako u ostatních typů PET filmu. Různé výrobní procesy totiž samy o sobě nemají význam pro určení, zda je určitý typ výrobku odlišným výrobkem, za předpokladu, že jsou typy výrobků získané těmito výrobními procesy obdobné z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností.
4.4.2.2 Rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost
(38)
Žadatel rovněž tvrdil, že z hlediska použití není SPRL zaměnitelná s jinými typy PET filmu. Toto tvrzení bylo šetřením potvrzeno. Jak ovšem vyplývá ze závěrů původního šetření, totéž platí i o jiných typech PET filmu se zvláštní úpravou.
(39)
Šetření potvrdilo, že účelem potahování či jakékoli jiné zvláštní úpravy PET filmu je docílit, aby byl PET film vhodný pro určitá konkrétní použití. Látka zvolená pro potahovou vrstvu má v každém případě určité vlastnosti, které slouží příslušnému účelu. Silikon například zajišťuje nízkou uvolňovací sílu. Potahovací látka může mít další zvláštní charakteristiky (v případě silikonu je to nízké povrchové napětí), v jejichž důsledku nejsou možná určitá použití potaženého výrobku. Existuje řada jiných typů PET filmu, které jsou potaženy jinými látkami nebo jinak upraveny a které mají z výše uvedených důvodů zvláštní a omezená použití.
(40)
Proto i když se SPRL používá konkrétně pro určité aplikace, její základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou stejné jako u ostatních typů PET filmu. V důsledku toho nemají zaměnitelnost a konečné použití význam pro určení, zda SPRL představuje jiný výrobek.
4.4.2.3 Rozdíly v nákladech a cenách
(41)
Dále žadatel tvrdil, že proces silikonizace základního PET filmu je spojen s dodatečnými náklady.
(42)
Bylo skutečně zjištěno, že dodatečné náklady na potažení silikonem mohou dosahovat až 10 % výrobních nákladů, v závislosti na zvolené technologii potahování. Jak je uvedeno v 35. a 36. bodě odůvodnění, žadatel si zvolil metodu, která je nákladnější z hlediska jednotkových nákladů na silikon. Je ovšem třeba zdůraznit, že se jedná o dodatečné náklady ve srovnání s výrobními náklady základního PET filmu. Potahování základního PET filmu jinými látkami nebo jeho pokovení rovněž zvyšuje výrobní náklady, a tedy i ceny.
(43)
V tomto ohledu se ovšem má za to, že dodatečné náklady na potažení silikonem samy o sobě nepředstavují rozhodující kritérium při rozhodování, zda je SPRL odlišným výrobkem. Rozdíly v nákladech a cenách totiž samy o sobě neopodstatňují závěr, že je určitý typ výrobku třeba považovat za jiný výrobek, pokud má tento typ stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek.
5. ZÁVĚRY O ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(44)
Zjištěními, k nimž dospělo šetření, se potvrdilo, že proces silikonizace PET filmu vede k odlišnému povrchu konečného výrobku ve srovnání se základním PET filmem. Tento proces ovšem nemění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti výrobku. Šetření totiž potvrdilo, že na trhu existuje řada speciálně upravených typů PET filmu, které spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření. Tento závěr se navíc nezměnil ani po analýze dalších kritérií, tj. výrobního procesu, zaměnitelnosti a konečného použití a rozdílů v nákladech a cenách.
(45)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit.
(46)
Ústní a písemné připomínky podané stranami byly patřičně vzaty v úvahu, ale nevedly ke změně závěru, že se nebude měnit rozsah definice výrobku, který spadá do působnosti platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých druhů PET filmu pocházejícího z Indie se zastavuje beze změny platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1064/2010
av den 17 november 2010
om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen), särskilt artikel 11.3 och 11.5,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen), särskilt artiklarna 19 och 22.1 första meningen,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. GÄLLANDE ÅTGÄRDER
1.1 Tidigare undersökningar och gällande utjämningsåtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 2597/1999 (3) införde rådet i december 1999 en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) (nedan kallad den berörda produkten), med ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antisubventionsundersökningen. Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 3,8 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 19,1 % på import från alla andra företag. Den ursprungliga antisubventionsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 1997-30 september 1998.
(2)
I mars 2006 beslutade rådet genom förordning (EG) nr 367/2006 (4), som antogs efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i den grundläggande antisubventionsförordningen, att behålla den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EG) nr 2597/1999 på import av PET-film med ursprung i Indien. Översynsundersökningen omfattade perioden 1 oktober 2003-30 september 2004.
(3)
I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006 (5), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware Polyester Limited (nedan kallad Garware), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 367/2006.
(4)
I september 2007 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1124/2007 (6), som antogs efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av en annan indisk PET-filmtillverkare, Jindal Poly Films Limited, tidigare känd som Jindal Polyester Ltd (nedan kallad Jindal), den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006.
(5)
I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009 (7), som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga utjämningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006.
(6)
Efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av Jindal ändrade rådet i juni 2010 genom förordning (EU) nr 579/2010 (8) den slutgiltiga utjämningstull som infördes för Jindal genom förordning (EG) nr 367/2006.
1.2 Tidigare undersökningar och gällande antidumpningsåtgärder
(7)
I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (9) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bland annat Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av den förordningen kallas nedan den ursprungliga antidumpningsundersökningen. Åtgärderna bestod av en värdetull på mellan 0 % och 62,6 % på import från individuellt namngivna exportörer och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag.
(8)
I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (10) de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes var på mellan 0 % och 18 %, beroende på undersökningsresultaten i översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna som genomfördes enligt förordning (EG) nr 367/2006.
(9)
I augusti 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1288/2006, som antogs efter en interimsöversyn av subventioneringen av en indisk PET-filmtillverkare, Garware, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för Garware genom förordning (EG) nr 1676/2001.
(10)
I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (11), som antogs efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på SRF Limited. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % och en antidumpningstull på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal som fastställdes i den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstullsats, gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag.
(11)
I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (12) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i den grundläggande antidumpningsförordningen. Genom samma förordning avslutades i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen en partiell interimsöversyn, begränsad till en indisk exporterande tillverkare.
(12)
I januari 2009 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 15/2009, som antogs efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, den slutgiltiga antidumpningstull som infördes för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007.
2. FÖRFARANDE
2.1 Grund för översynen
(13)
Begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen ingavs av Polyplex Corporation Limited, en exporterande tillverkare i Indien (nedan kallad sökanden). Begäran var begränsad till en undersökning av produktomfattningen för att klargöra om vissa produkttyper ska omfattas av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av PET-film.
(14)
Sökanden begärde att skyddsliner av polyester överdragen med silikon (nedan kallad SPRL), i den mån den omfattas av definitionen av den berörda produkten, skulle undantas från de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien. Sökanden lade fram tillräcklig prima facie-bevisning för att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper markant skiljer sig från den berörda produktens egenskaper.
2.2 Inledande
(15)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och offentliggjorde därför den 9 september 2009 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (13) om att en partiell interimsöversyn inletts i enlighet med artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 19 i den grundläggande antisubventionsförordningen och att denna begränsats till en undersökning av produktomfattningen. Genom översynen skulle man särskilt avgöra om huruvida skyddsliner av SPRL omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.
2.3 Översynsundersökningen
(16)
Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i republiken Indien (nedan kallat det berörda landet) och alla andra parter som den visste var berörda, dvs. exporterande tillverkare i det berörda landet, användare, importörer och tillverkare i unionen om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande.
(17)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(18)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste berördes och till alla andra parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.
(19)
Sökanden, två andra indiska exporterande tillverkare, fyra unionstillverkare och två unionsimportörer besvarade frågeformulären.
(20)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin bedömning av behovet av en ändring av de gällande utjämnings- och antidumpningsåtgärdernas omfattning och genomförde kontroller på plats vid följande företag:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indien
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Tyskland
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indien
(21)
Undersökningen omfattade perioden 1 april 2008-31 mars 2009 (nedan kallad översynsperioden).
3. BERÖRD PRODUKT
(22)
Den produkt som berörs är samma produkt som definierades i förordningarna (EG) nr 367/2006 och (EG) nr 1292/2007, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90.
4. RESULTATET AV ÖVERSYNSUNDERSÖKNINGEN
4.1 Bakgrund
(23)
PET-film är en icke-självhäftande film av polyetentereftalat. PET-film tillverkas alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling.
(24)
PET-film har särskilda fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som skiljer den från annan plastfilm. Till PET-filmens egenskaper hör exempelvis dess höga draghållfasthet, goda elektriska egenskaper, låga vattenupptagningsförmåga och goda fuktbeständighet, låga krympbenägenhet och goda barriäregenskaper. Även om dessa specifika egenskaper är avgörande för de olika typerna av PET-film, har de olika typerna fortfarande samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den ursprungliga PET-filmen. PET-film har i huvudsak fem slutliga användningsområden inom följande fem marknadssegment: magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar.
4.2 Metod
(25)
För att bedöma om SPRL och andra typer av PET-film bör betraktas som en enda produkt eller två skilda produkter, undersökte man om SPRL och andra typer av PET-film hade samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. Man undersökte vidare tillverkningsprocess, olikheter när det gäller slutanvändningsområden och utbytbarhet samt skillnader i kostnader och priser.
4.3 Parternas främsta argument
(26)
Sökanden hävdade att SPRL:s grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper skiljer sig från den berörda produktens egenskaper. Det är särskilt den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen som gör filmen glatt och ytan blir därför inaktiv tillsammans med bläck, ytbehandlingar, lim och metallisering. På grund av rörelsen av ohärdad silikon i SPRL visar enligt sökanden även den motsatta sidan av en enkel sida belagd med SPRL betydande skillnader i fysiska och tekniska egenskaper i jämförelse med andra typer av PET-film. Det hävdas att dessa egenskaper omöjliggör användningen av SPRL i de industrisegment för den ursprungliga PET-filmen som angavs i den ursprungliga undersökningen, dvs. magnetiska medier, förpackning, elektroteknik, fotografi och reproduktion samt industriella tillämpningar. Den funktionellt aktiva ytan på andra typer av PET-film gör det å andra sidan omöjligt att använda dem som skyddsliners, eftersom de ohjälpligt skulle fastna på vidhäftande ytor. Sökanden hävdade således att SPRL när det gäller användningsområden inte är utbytbar mot någon annan typ av PET-film.
(27)
Unionsindustrin hävdade att sökandens argument byggde på två artificiellt begränsade jämförelser som följde på varandra. För det första jämförde sökanden SPRL med ett litet urval av PET-film, dvs. den vanliga PET-filmen, och inte med andra typer av ytbelagd PET-film som är mer jämförbara med SPRL. För det andra gjordes den begränsade jämförelsen bara utifrån en högst selektiv och begränsade uppsättning fysiska och kemiska egenskaper. Unionsindustrin hävdade att när man jämför SPRL med ett brett urval av andra typer av PET-film och tar hänsyn till ett representativt antal kemiska och fysiska egenskaper, är det tydligt att SPRL är samma produkt som andra typer av PET-film och bör därför fortsätta att omfattas av antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. Enligt unionsindustrin är SPRL alltså en PET-film som senare belagts med ett silikonskikt. Den är i grunden inte annorlunda än andra typer av ytbehandlad film, såsom metalliserad film eller film med anti-statiskt ytskikt eller film med ett barriärskikt och är därför helt klart den berörda produkten. Till stöd för sina påståenden tillhandahöll unionsindustrin en jämförelse av ett antal olika fysiska och kemiska egenskaper i ett antal olika typer av PET-film.
4.4 Undersökningsresultat
4.4.1 Fysiska och kemiska egenskaper
(28)
Undersökningen visade att de två egenskaper som nämns i skäl 27, dvs. den relativt låga utlösningskraften och den låga ytspänningen i SPRL, är ytterligare två egenskaper som ska jämföras med PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egenskaper som definierades i den ursprungliga antidumpningsundersökningen (14) och som återges i skäl 24. Det ska alltså noteras att de grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna är desamma för SPRL som för alla andra typer av PET-film.
(29)
När det gäller de två egenskaper som är specifika för SPRL, dvs. den låga utlösningskraften och den låga ytspänningen, fann man att dessa inte är egenskaper som PET-filmen som sådan har, utan snarare egenskaper som den silikonbelagda ytan eller silikonet i sig självt har. Ytbehandling med silikon, liksom ytbehandling med andra ämnen, ändrar en del egenskaper som filmytan har, men ändrar inte själva PET-filmens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som under ytskiktet förblir desamma.
(30)
Det är visserligen sant att en ytbehandling av PET-filmen med silikon resulterar i en låg utlösningskraft, liksom i en låg ytspänning, men en liknande invändning kan göras om andra typer av ytbehandling, dvs. när PET-filmen täcks med andra typer av ytskikt får PET-filmens yta andra särskilda egenskaper. I vissa fall kan ytbehandlingen resultera i egenskaper som gör att PET-filmen bara lämpar sig för mycket speciella användningsområden. Ytbehandlingen med silikon är inte på något sätt unik i detta avseende. Andra särskilda produkter med andra typer av ytskikt är till exempel förseglingsbar film, imfri film, film som kan öppnas och förslutas och film behandlad med co-polyester. Alla dessa typer har emellertid samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och omfattas av definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.
(31)
Det får därför anses att det inte finns några betydande skillnader när det gäller fysiska, tekniska och kemiska egenskaper hos SPRL och andra typer av PET-film som skulle berättiga att SPRL utesluts från produktomfattningen.
4.4.2 Jämförelse av andra kriterier
(32)
För fullständighetens skull undersöktes också andra argument som sökanden tog upp i sin begäran om översyn och som visar att SPRL och PET-film är olika produkter.
4.4.2.1 Tillverkningsprocess
(33)
Sökanden hävdade att SPRL kräver separata tillverkningsanläggningar jämfört med de andra typer av PET-film som tillverkas.
(34)
Såsom anges i skäl 23 tillverkas PET-film alltid av PET-polymer och består av en grundfilm som kan genomgå ytterligare behandling antingen under eller efter tillverkningsprocessen. En sådan behandling består ofta av koronabehandling, metallisering eller ytbehandling.
(35)
SPRL är PET-film som ytbehandlats med ett silikonskikt. Undersökningen visade att det finns två olika typer av teknik för tillverkning av SPRL. Den unionstillverkare som undersöktes använder sig av en ytbehandlingsteknik in-line. Med denna teknik ytbehandlas den ursprungliga PET-filmen under tillverkningsprocessen innan den sträcks ut. Ytbehandlingsmodulen är bara en del av produktionslinjen och den kan läggas till eller tas bort. De indiska tillverkare som undersöktes använder sig däremot av en ytbehandlingsteknik off-line. Med denna teknik tillverkas först PET-filmen och ytbehandlas därefter på en särskild produktionslinje.
(36)
Man konstaterade att valet mellan en ytbehandlingsteknik in-line eller off-line bara handlar om ekonomi, eftersom investeringskostnaden för flyttbara moduler vid ytbehandling in-line är ungefär tio gånger högre än investeringen i en ytbehandlingslinje off-line. Fördelen med ytbehandling in-line är att linjen har en mycket högre hastighet som gör det möjligt med betydande produktionsvolymer. Ytbehandling in-line leder också till besparingar per enhet när det gäller silikonkostnaderna, eftersom ytskiktet av silikon är tunnare än i ytbehandlingen off-line.
(37)
Det bör noteras att befintligheten av två olika sorters ytbehandlingsteknik inte ändrar SPRL:s fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, som är desamma som i andra typer av PET-film. Olika tillverkningsprocesser är inte i sig relevanta när man ska avgöra om en produkttyp är av ett annat slag, under förutsättning att de produkttyper som dessa processer ger upphov till har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper.
4.4.2.2 Skillnader i slutanvändningsområden och utbytbarhet
(38)
Sökanden hävdade också att det inte finns någon utbytbarhet när det gäller användningsområden för SPRL och för andra typer av PET-film. Detta bekräftades genom undersökningen. Såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen gäller detta emellertid också andra typer av PET-film som fått en särskild behandling.
(39)
Man bekräftade i undersökningen att syftet med ytbehandlingen, eller annan särskild behandling av PET-film, är att göra den lämplig för vissa särskilda användningsområden. Det ämne som väljs som ytskikt i varje enskilt fall har vissa egenskaper som gör det lämpligt för ändamålet. Silikon ger till exempel en låg utlösningskraft. Ytbehandlingsämnet kan ha andra särskilda egenskaper (när det gäller silikon är det den låga ytspänningen), som gör det omöjligt att använda produkten på andra områden. Det finns ett antal andra typer av PET-film, som behandlats med andra ämnen eller på annat sätt och som därför har specifika och avgränsade användningsområden.
(40)
Även om SPRL har vissa särskilda användningsområden, har den samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra typer av PET-film. Utbytbarheten och slutanvändningen är följaktligen inte relevanta för att avgöra om SPRL skulle kunna utgöra en annan produkt.
4.4.2.3 Skillnader i kostnader och priser
(41)
Slutligen hävdade sökanden att behandlingen av den ursprungliga PET-filmen med silikon innebär extra kostnader.
(42)
Man fann mycket riktigt att den extra kostnaden för silikonbehandlingen kan uppgå till 10 % av tillverkningskostnaderna, beroende på vilken behandlingsmetod man väljer. Såsom beskrivs i skäl 35 och 36 har sökanden valt en dyrare metod när det gäller silikonkostnaderna per enhet. Det ska understrykas att detta är en kostnad som tillkommer tillverkningskostnaden för den ursprungliga PET-filmen. Ytbehandling med andra ämnen, liksom metalliseringsprocessen, ökar också tillverkningskostnaderna och därmed priserna.
(43)
De extra kostnaderna för silikonbehandlingen kan emellertid inte i sig anses som ett avgörande kriterium för att fastställa om SPRL är en separat produkt. Skillnader i kostnader och priser kan alltså inte i sig berättiga slutsatsen att en viss produkttyp bör anses som en annan produkt, så länge som denna produkt har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som den berörda produkten.
5. SLUTSATSER OM PRODUKTOMFATTNINGEN
(44)
Undersökningsresultaten bekräftade att behandlingen av PET-filmen med silikon resulterar i att slutprodukten får en annan yta jämfört med den ursprungliga PET-filmen. Denna process ändrar emellertid inte produktens grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Undersökningen bekräftade således att det på marknaden finns ett antal särskilt behandlade typer PET-film, som omfattas av definitionen av den berörda produkten såsom denna fastställts i den ursprungliga undersökningen. De andra analyserade kriterierna, dvs. tillverkningsprocessen, utbytbarheten/slutanvändningen och skillnader i kostnader och priser, ändrade inte denna slutsats.
(45)
Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatserna. Parterna beviljades en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter.
(46)
De muntliga och skriftliga kommentarer som parterna lämnade in beaktades, men ändrade inte slutsatsen att inte ändra definitionen av vilka produkter som ska omfattas av de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna på import av PET-film.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den partiella interimsöversynen av de antidumpnings- och utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss PET-film med ursprung i Indien avslutas härmed utan att de gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärderna ändras.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 november 2010.