NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1086/2011
ze dne 27. října 2011,
kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 Evropského parlamentu a Rady a příloha I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005, pokud jde o salmonelu v čerstvém drůbežím mase
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, aby se snížil jejich výskyt a riziko, jež představují pro veřejné zdraví. Toto nařízení se mimo jiné vztahuje na přijetí cílů zaměřených na snížení výskytu určitých zoonóz v populacích zvířat a na přijetí pravidel pro obchod uvnitř Unie a pro dovoz některých zvířat a produktů z nich pocházejících ze třetích zemí.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (3), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u brojlerů. Uvedené nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2011 snížení počtu hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(3)
Nařízení Komise (ES) č. 584/2008 ze dne 20. června 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u krůt (4), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u hejn krůt. Toto nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2012 snížení počtu hejn výkrmových krůt, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(4)
Příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví zvláštní opatření, která mají být přijata pro tlumení zoonóz a původců zoonóz vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení. Konkrétně bod 1 části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že ode dne 12. prosince 2010 nesmí být některé čerstvé drůbeží maso ze zvířat vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení uváděno na trh k lidské spotřebě, nesplňuje-li následující kritérium: „salmonely: nepřítomnost ve 25 g“. Uvedené nařízení dále stanoví určení prováděcích pravidel k tomuto kritériu, především pak pravidla upřesňující systémy odběru vzorků a analytické metody.
(5)
Pokud jde o čerstvé drůbeží maso, mělo by být přijato opatření, které by zajistilo, že prováděcí pravidla pro kritéria týkající se salmonely v drůbežím mase poskytnou přiměřenou záruku, že je toto maso prosto daných salmonel a že výsledkem harmonizovaného uplatňování bude korektní hospodářská soutěž a stejné podmínky pro uvádění na trh.
(6)
Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (5) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.
(7)
V zájmu soudržnosti právních předpisů Unie je vhodné změnit zvláštní požadavky týkající se čerstvého drůbežího masa stanovené v části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 a zavést prováděcí pravidla pro kritérium týkající se salmonely v příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005.
(8)
V souladu s rozhodnutím Komise 2005/636/ES ze dne 1. září 2005 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum výskytu Salmonelly spp. v hejnech brojlerů Gallus gallus, který má být proveden v členských státech (6), s rozhodnutím Komise 2006/662/ES ze dne 29. září 2006 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum prevalence salmonel u krůt, který má být proveden v členských státech (7), a s rozhodnutím Komise 2007/516/ES ze dne 19. července 2007 o finančním příspěvku Společenství na průzkum prevalence a antimikrobiální rezistence Campylobacter spp. v hejnech brojlerů a prevalence Campylobacter spp. a Salmonella spp. v jatečných tělech brojlerů, který má být proveden v členských státech (8), byly shromážděny údaje týkající se prevalence salmonely v hejnech brojlerů, krůt a v jatečných tělech brojlerů. Výsledky těchto průzkumů a předběžné výsledky za první rok provádění národních programů pro tlumení salmonel u brojlerů (2009) podle článku 5 nařízení (ES) č. 2160/2003 ukazují, že prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt je nadále vysoká (9). Kromě toho národní programy pro tlumení salmonel u krůt podle nařízení (ES) č. 2160/2003 jsou závazné teprve od roku 2010. Uplatňování uvedeného kritéria na všechny sérotypy salmonely dříve, než bude dokázáno výrazné snížení prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt, může vést k nepřiměřenému hospodářskému dopadu na příslušné odvětví. Kapitola 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být změněna.
(9)
Podle Souhrnné zprávy Společenství o trendech a zdrojích zoonóz a jejich původců a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v Evropské unii v roce 2008 (10) vypracované Evropským úřadem pro bezpečnost potravin je přibližně 80 % případů výskytu salmonelózy u člověka způsobeno, podobně jako v předchozích letech, sérotypy Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium. Hlavním zdrojem salmonelózy u člověka zůstává drůbeží maso.
(10)
Stanovení kritéria pro Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium by zajistilo optimální rovnováhu mezi snížením výskytu salmonelózy u člověka přisuzovaného konzumaci drůbežího masa a hospodářskými důsledky uplatňování tohoto kritéria. Zároveň by motivovalo provozovatele potravinářských podniků k přijímání opatření na nižších úrovních drůbežářské produkce, která by mohla přispět ke snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví. Zaměření na tyto dva sérotypy by rovněž bylo v souladu s cíly Unie stanovenými pro primární produkci drůbeže.
(11)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví plány odběru vzorků i pro účely dalších kritérií bezpečnosti potravin v souvislosti se salmonelou. Bylo prokázáno, že tyto plány mají praktické využití pro provozovatele potravinářských podniků, a jsou tudíž vhodné pro odebírání vzorků čerstvého drůbežího masa.
(12)
Horizontální metodou zjišťování přítomnosti Salmonella spp. v potravinách a krmivech pro zvířata je mezinárodní norma EN/ISO 6579. V příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005 se kromě toho tato norma stanoví jako referenční metoda pro všechna kritéria týkající se salmonely. Měla by proto být také stanovena jako referenční metoda pro kritérium pro čerstvé drůbeží maso, aniž by byla dotčena ustanovení o používání alternativních metod stanovená v uvedeném nařízení. Referenční laboratoř Evropské unie pro salmonelu doporučuje použít jako vhodnou referenční metodu pro sérotypizaci postup White-Kaufmann-Le Minor.
(13)
Monofázické kmeny Salmonella typhimurium se rychle staly jedním z nejvíce se vyskytujících sérotypů salmonely u několika druhů zvířat a klinických izolátů u lidí. Na základě vědeckého stanoviska týkajícího se sledování a hodnocení rizika pro veřejné zdraví, které představují „kmeny podobné kmenu Salmonella typhimurium“ (11), jsou monofázické kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:- považovány za varianty Salmonella typhimurium a současné poznatky prokázaly, že tyto kmeny představují riziko pro veřejné zdraví srovnatelné s rizikem, které představují ostatní kmeny Salmonella typhimurium. Je proto vhodné ujasnit, že ustanovení týkající se Salmonella typhimurium jsou použitelná i pro tyto monofázické kmeny.
(14)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví kritérium hygieny výrobního procesu na jatkách pro salmonelu u jatečně upravených těl brojlerů a krůt po chlazení. Účelem kritéria hygieny výrobního procesu je zabránit fekální kontaminaci jatečně upravených těl drůbeže, jestliže tato kontaminace pochází z infikovaných hejn nebo jestliže vznikla v důsledku křížové kontaminace na jatkách. Podle článku 10 nařízení (ES) č. 2073/2005 se kritéria a podmínky týkající se přítomnosti salmonely v jatečně upravených tělech drůbeže přezkoumají s ohledem na změny pozorované v rozšíření salmonel. Protože cíle Unie stanovené pro hejna brojlerů nařízením (ES) č. 646/2007 a pro krůty nařízením (ES) č. 584/2008 musí být splněny do konce roku 2011, respektive 2012, měl by být počet jednotek vzorků, u nichž je přípustné, aby přesáhly stanovený limit, snížen. Kapitola 2 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(15)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 a (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze II nařízení (ES) č. 2160/2003 se část E bod 1 nahrazuje tímto:
„1.
Čerstvé drůbeží maso pocházející z populací zvířat vyjmenovaných v příloze I musí ode dne 1. prosince 2011 splňovat příslušné mikrobiologické kritérium stanovené v řádku 1.28 kapitoly 1 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (12).
Článek 2
Příloha I nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. prosince 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. října 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1086/2011
av den 27 oktober 2011
om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 och bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 vad gäller salmonella i färskt fjäderfäkött
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1), särskilt artikel 5.6,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2), särskilt artikel 4.4, och
av följande skäl:
(1)
Förordning (EG) nr 2160/2003 syftar till att säkerställa att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen vid alla relevanta led inom produktion, bearbetning och distribution i syfte att minska deras prevalens och de risker de medför för folkhälsan. Förordningen omfattar bland annat fastställande av mål för att minska prevalensen av vissa zoonoser i djurpopulationer och antagande av bestämmelser om handeln inom unionen med vissa djur och om import från tredjeland av sådana djur och produkter därav.
(2)
I kommissionens förordning (EG) nr 646/2007 av den 12 juni 2007 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos slaktkycklingar och om upphävande av förordning (EG) nr 1091/2005 (3) fastställs ett unionsmål för minskning av dessa två salmonellaserotyper hos slaktkycklingar. Förordningen syftar till att uppnå en minskning av antalet slaktkycklingflockar som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2011.
(3)
I kommissionens förordning (EG) nr 584/2008 av den 20 juni 2008 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos kalkoner (4) fastställs ett unionsmål för minskning av dessa två salmonellaserotyper hos kalkonflockar. Förordningen syftar till att uppnå en minskning av antalet flockar av slaktkalkoner som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2012.
(4)
I bilaga II till förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs särskilda åtgärder som ska vidtas för bekämpning av de zoonoser och zoonotiska smittämnen som förtecknas i bilaga I. I del E punkt 1 i bilaga II till förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs att färskt fjäderfäkött från de djur som förtecknas i bilaga I från och med den 12 december 2010 inte får släppas ut på marknaden för konsumtion, såvida de inte uppfyller kriteriet: ”Salmonella: ingen i 25 gram”. I förordningen föreskrivs också att det ska fastställas detaljerade regler för kriteriet, särskilt regler som anger program för provtagning och analysmetoder.
(5)
När det gäller färskt fjäderfäkött bör man anta bestämmelser för att säkerställa att de detaljerade reglerna för salmonella-kriteriet i fjäderfäkött resulterar i en rimlig försäkran om att köttet är fritt från relevant salmonella och att en harmoniserad tillämpning resulterar i sund konkurrens och likartade villkor för utsläppande på marknaden.
(6)
I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (5) fastställs mikrobiologiska kriterier för vissa mikroorganismer och tillämpningsbestämmelser som livsmedelsföretagen ska uppfylla när de genomför de allmänna och särskilda hygienåtgärder som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004.
(7)
För att EU-lagstiftningen ska vara enhetlig bör de särskilda kraven för färskt fjäderfäkött i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 2160/2003 ändras och detaljerade regler för salmonella-kriteriet införas i bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005.
(8)
I enlighet med kommissionens beslut 2005/636/EG av den 1 september 2005 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av Salmonella spp. hos slaktkycklingflockar av Gallus gallus som skall genomföras i medlemsstaterna (6), kommissionens beslut 2006/662/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i medlemsstaterna (7) och kommissionens beslut 2007/516/EG av den 19 juli 2007 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie om prevalens av och antimikrobiell resistens hos Campylobacter spp. hos slaktkycklingflockar och om prevalens av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar som skall genomföras i medlemsstaterna (8) har uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktkycklingflockar, kalkonflockar och slaktkroppar av slaktkycklingar insamlats. Resultaten från dessa studier och preliminära resultat från det första året av nationella salmonellakontrollprogram för slaktkycklingar (2009), i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003, visar att prevalensen av salmonella i flockar av slaktkycklingar och kalkoner fortfarande är hög (9). Dessutom blev nationella salmonellakontrollprogram för kalkoner, i enlighet med förordning (EG) nr 2160/2003, inte obligatoriska förrän från och med år 2010. Att tillämpa kriteriet på samtliga salmonellaserotyper innan man har påvisat en betydande minskning av prevalensen av salmonella i flockar av slaktkycklingar och kalkoner kan resultera i oproportionerliga ekonomiska konsekvenser för näringslivet. Kapitel I i bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.
(9)
Enligt rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och livsmedelsburna utbrott i EU under 2008 (Community summary report on trends and sources of zoonoses, and zoonotic agents and food-borne outbreaks in the European Union in 2008) (10) orsakar Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium omkring 80 % av salmonellosfallen hos människa, vilket motsvarar andelen för tidigare år. Fjäderfäkött är fortfarande en viktig källa till salmonellos hos människa.
(10)
Att fastställa ett kriterium för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium skulle åstadkomma den bästa balansen mellan att minska salmonellos hos människa orsakad av konsumtion av fjäderfäkött och de ekonomiska konsekvenserna av tillämpningen av det kriteriet. Samtidigt skulle det stimulera livsmedelsföretagen att vidta åtgärder i tidigare led av fjäderfäproduktionen, vilket kan bidra till att minska samtliga salmonellaserotyper av betydelse för folkhälsan. Att koncentrera sig på dessa två serotyper skulle även överensstämma med unionsmålen för primärproduktion av fjäderfä.
(11)
I förordning (EG) nr 2073/2005 föreskrivs provtagningsplaner för andra livsmedelssäkerhetskriterier för salmonella. De har visat sig vara praktiskt användbara för livsmedelsföretag och är därför också lämpliga för provtagning av färskt fjäderfäkött.
(12)
Den internationella standarden EN/ISO 6579 är en horisontell metod för att påvisa Salmonella spp. i livsmedel och foder. I bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 fastställs dessutom standarden som referensmetod för samtliga salmonella-kriterier. Därför bör den standarden även fastställas som referensmetod för kriteriet för färskt fjäderfäkött, utan att det påverkar användningen av alternativa metoder som fastställs i den förordningen. Europeiska unionens referenslaboratorium för salmonella rekommenderar att man använder White-Kaufmann-Le Minor-schemat som referensmetod för serotypning.
(13)
Monofasiska stammar av Salmonella typhimurium har på kort tid blivit en av de vanligast förekommande salmonellaserotyperna hos flera djurarter och i kliniska isolat från människa. Enligt det vetenskapliga yttrandet om övervakning och bedömning av risken för folkhälsan av Salmonella typhimurium-liknande stammar (Scientific opinion on monitoring and assessment of the public health risk of "Salmonella typhimurium-like" strains) (11) betraktas monofasiska stammar av Salmonella typhimurium med antigenformeln 1,4,[5],12:i:- som varianter av Salmonella typhimurium och aktuell evidens har visat att den risk för folkhälsan som dessa stammar medför verkar vara jämförbar med den risk som andra stammar av Salmonella typhimurium medför. Därför bör man klargöra att bestämmelserna för Salmonella typhimurium även är tillämpliga på dessa monofasiska stammar.
(14)
I förordning (EG) nr 2073/2005 fastställs ett processhygienkriterium för salmonella i fjäderfäslaktkroppar av slaktkycklingar och kalkoner efter kylning i slakterier. Processhygienkriteriet syftar till att bekämpa fekal förorening av fjäderfäslaktkroppar, vilken härrör från infekterade flockar eller orsakas av korskontaminering i slakteriet. Enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 2073/2005 ska kriterier och villkor som rör förekomsten av salmonella i fjäderfäslaktkroppar revideras om ändringar i prevalensen av salmonella kan konstateras. Eftersom man måste uppnå unionsmålen som fastställs för slaktkycklingflockar i förordning (EG) nr 646/2007 och för kalkoner i förordning (EG) nr 584/2008 före slutet av 2011 respektive slutet av 2012, bör antalet provenheter som får överskrida den fastställda gränsen minskas. Kapitel 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.
(15)
Förordningarna (EG) nr 2160/2003 och (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.
(16)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I bilaga II till förordning (EG) nr 2160/2003 ska punkt 1 i del E ersättas med följande:
”1.
Från och med den 1 december 2011 ska färskt fjäderfäkött från djurpopulationer som förtecknas i bilaga I uppfylla det relevanta mikrobiologiska kriteriet i kapitel 1 rad 1.28 i bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 (12).
Artikel 2
Bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 december 2011.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2011.