PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 510/2010
av den 14 juni 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EU) nr 1242/2009 (3) (nedan kallad den preliminära förordningen) infördes en preliminär antidumpningstull på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina.
(2)
Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 2 februari 2009 av Smiths Detection Group Limited (nedan kallad klaganden), såsom företrädande för en tillverkare som svarar för mer än 80 % av den sammanlagda unionstillverkningen av vissa system för granskning av containrar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
2. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(3)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.
(4)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. Framför allt gick kommissionen vidare med undersökningen avseende förbrukningen i EU. I detta sammanhang kontaktade kommissionen berörda parter, i synnerhet användare och tillverkare av den berörda produkten, för att kontrollera parternas påståenden om en rad transaktioner.
(5)
Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada, såsom anges i skäl 9 i den preliminära förordningen, omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 31 december 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(6)
Den kinesiska tillverkaren (nedan kallad den kinesiska tillverkaren) hävdade att det inte var motiverat att välja en undersökningsperiod på 18 månader i stället för de 12 månader som normalt tillämpas vid antidumpningsundersökningar. Den kinesiska tillverkaren menade att undersökningsperioden endast borde ha omfattat kalenderåret 2008.
(7)
Till att börja med bör det noteras att den kinesiska tillverkaren inte ifrågasatt valet av en undersökningsperiod på 18 månader i undersökningens preliminära skede. Begäran gjordes först efter det att provisoriska åtgärder antagits. Undersökningsperioden hade dock redan angetts i tillkännagivandet om inledande av förfarandet och i frågeformulären, dvs. i undersökningens inledningsskede. De specifika skälen till att en undersökningsperiod på 18 månader valdes förklaras i skäl 9 i den preliminära förordningen. Parten lade inte fram några skäl som gav anledning att ifrågasätta motiveringen att förhållandevis få transaktioner görs på den här marknaden.
(8)
För att säkra fullständig jämförbarhet mellan de siffror som avser undersökningsperioden och de som avser tidigare år har dock alla siffror som gäller undersökningsperioden i avsnitten om skada och orsakssamband omräknats till årsbasis.
(9)
Den kinesiska tillverkaren hävdade också att valet av undersökningsperiod gjorts i avsikt att manipulera skadefaktorerna. Påståendet måste tillbakavisas.
(10)
När undersökningen inleddes kände kommissionen inte till - och hade ingen möjlighet att känna till - den komplexa uppsättningen uppgifter och siffror med anknytning till skadeindikatorerna. Dessa uppgifter konstaterades först under undersökningens lopp.
(11)
Slutligen bör det noteras att denna undersökning inte är den första där en längre undersökningsperiod än 12 månader valts (t.ex. var undersökningsperioden 16 månader för kalciummetall med ursprung i Kina och Ryssland fastställd genom kommissionens förordning (EG) nr 892/94 (4) eller 18 månader för dinatriumkarbonat med ursprung i Förenta staterna fastställd genom kommissionens förordning (EG) nr 823/95 (5).
(12)
Den kinesiska tillverkaren hävdade vidare att underskriften av avtalet innebär att alla transaktioner vid en viss tidpunkt inkluderas, oavsett om försäljningen sker genom ett upphandlingsförfarande eller inte, och att en förlängd undersökningsperiod därför inte är nödvändig. Detta argument är inte övertygande eftersom det innebär att man bortser från det grundläggande problemet att förhållandevis få transaktioner görs på denna marknad. Datumet för underskriften av avtalet användes endast för att få tillräcklig kunskap om de väsentliga inslagen i försäljningen och ett exakt datum för att kunna avgöra vad som ska ingå i undersökningsperioden respektive de föregående perioderna och vad som ska utelämnas.
(13)
I avsaknad av andra synpunkter gällande undersökningsperioden bekräftas skäl 9 i den preliminära förordningen.
(14)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och avgöranden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på denna information.
(15)
De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
3. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(16)
Sedan provisoriska åtgärder införts sågs produktdefinitionen över med utgångspunkt i den kinesiska tillverkarens synpunkter och en ingående granskning av unionsindustrins påståenden. Detta har lett till slutsatsen att produkter som använder alfa- eller betastrålning inte kan användas för granskning av containrar. Det anses därför motiverat att undanta dessa två typer av teknik från produktdefinitionen. Inga andra synpunkter lämnades som innebar ett ifrågasättande av de preliminära slutsatserna att all övrig teknik (utom alfa- och betastrålning) som omfattas av produktdefinitionen kan användas i system för granskning av containrar och att alla produkttyper har samma ändamål, nämligen att granska containrar, med hjälp av samma huvudsakliga funktion, nämligen avgivande av fokuserad strålning för granskning av containrar. Under undersökningsperioden såldes mycket riktigt enheter av den berörda produkten baserade på gammateknik.
(17)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att alla typer av system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 har samma allmänna fysikaliska och tekniska egenskaper, har väsentligen samma slutanvändning och konkurrerar med varandra på EU-marknaden. Därmed bekräftas slutsatserna i skälen 10-15 i den preliminära förordningen i den mån som de inte avser alfa- och betastrålning.
(18)
I avsaknad av andra synpunkter gällande den likadana produkten bekräftas skäl 16 i den preliminära förordningen.
(19)
Mot ovanstående bakgrund dras slutgiltigt slutsatsen att alla typer av system för granskning av containrar enligt definitionen ovan är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
4. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(20)
Den kinesiska tillverkaren begärde inte att bli behandlad som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) utan begärde endast individuell behandling. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 19 och 20 i den preliminära förordningen.
2. Individuell behandling
(21)
I avsaknad av synpunkter om individuell behandling bekräftas skälen 21-25 i den preliminära förordningen.
3. Normalvärde
3.1 Jämförbart land
(22)
Ingen part ifrågasatte valet av Amerikas förenta stater (Förenta staterna) som jämförbart land.
(23)
Den kinesiska tillverkaren upprepade sina synpunkter på den bristande samarbetsviljan hos ett företag i Amerikas förenta stater (Förenta staterna), som var närstående klaganden. Det anfördes att klaganden i klagomålet använt uppgifter avseende sitt närstående företag i Förenta staterna för att beräkna normalvärdet, trots att klaganden under undersökningen hävdat att det närstående företaget i Förenta staterna inte tillverkar den likadana produkten. Den kinesiska exporterande tillverkaren menade att klagandens närstående part i Förenta staterna borde ha tvingats att samarbeta vid undersökningen och att den bristande samarbetsviljan bör betraktas som ett skäl att behandla klaganden som icke-samarbetsvillig och därmed avsluta förfarandet. Det hävdades också att kommissionen borde ha förtydligat och kontrollerat om det amerikanska företaget är en tillverkare av den likadana produkten. Slutligen ifrågasatte den kinesiska exporterande tillverkaren tillämpningen av EU:s regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling som en indikator på om en ekonomisk aktör kan betraktas som en tillverkare av en produkt.
(24)
Vad beträffar synpunkterna gällande användningen i klagomålet av uppgifter som härletts från klagandens närstående företag i Förenta staterna konstateras att uppgifterna om normalvärde i klagomålet baserades på generella amerikanska priser som var allmänt tillgängliga på den amerikanska regeringens webbplats ”GSA Advantages”. För två typer av den likadana produkten fanns det inga sådana allmänt tillgängliga priser, och klaganden var därför tvungen att konstruera normalvärdet med utgångspunkt i uppgifter om dess tillverkningskostnader i EU, anpassade till amerikansk nivå, på grundval av klagandens kunskaper om den amerikanska marknaden.
(25)
Den kinesiska tillverkaren lämnade inte heller någon bevisning som innebar att undersökningsresultaten enligt skäl 32 i den preliminära förordningen kunde ifrågasättas.
(26)
EU:s antidumpningslagstiftning innehåller i vilket fall som helst inte någon regel som säger att ett förfarande ska avslutas därför att en tillverkare i det jämförbara landet beslutat att inte samarbeta vid undersökningen. Denna slutsats ändras inte av det faktum att tillverkaren är klaganden närstående. Det domstolsärende som den kinesiska tillverkaren hänvisar till, T-249/06 (Interpipe), är inte relevant eftersom det i det fallet handlade om i vilken utsträckning ett dotterbolag till gemenskapstillverkaren var skyldig att samarbeta vid fastställandet av skada. Det gällde alltså inte lämnande av uppgifter för att fastställa normalvärdet i det jämförbara landet.
(27)
Vad beträffar det argument som framförts om definitionen av begreppet ”tillverkare” noteras att det vid undersökningen fastställts att klaganden tillverkar den likadana produkten i EU och att denna tillverkning ger ursprungsstatus enligt EU:s regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling. Det är inte enligt lag nödvändigt att redovisa några slutsatser om statusen för juridiska personer som inte är föremål för undersökning i det aktuella förfarandet, som inte är etablerade i EU eller vars uppgifter inte använts för fastställandet av något undersökningsresultat.
(28)
I avsaknad av andra synpunkter på valet av jämförbart land bekräftas skälen 26-37 i den preliminära förordningen.
3.2 Fastställande av normalvärde
(29)
Det erinras om att normalvärdet beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet (dvs. Förenta staterna) och av EU-industrin. För en produkttyp som importeras till EU fastställdes normalvärdet således på grundval av priserna vid den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten som tillverkats i Förenta staterna. Den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren tillverkade inte några andra produkttyper som kunde jämföras med produkttyperna som importerades från Kina till EU. För att få en bredare grund för fastställandet av normalvärdet undersökte kommissionen därför också om normalvärdet för övriga produkttyper skulle kunna fastställas på någon annan grund, i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen (”någon annan skälig grund”). I det preliminära skedet konstaterades att kontrollerade uppgifter om EU-industrins kostnader kunde användas för vissa produkttyper.
(30)
Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den kinesiska tillverkaren synpunkter gällande normalvärdet.
(31)
Denkinesiska tillverkaren hävdade att normalvärdet borde justeras nedåt med ett belopp motsvarande kostnadsskillnaden mellan egentillverkade och inköpta acceleratorer, eftersom den kinesiska tillverkaren tillverkar acceleratorer medan den amerikanska tillverkaren och EU-industrin köper dem.
(32)
Det bör noteras att detta påstående inte åtföljdes av någon faktisk bevisning, trots att kommissionen begärde sådan bevisning under loppet av undersökningen.
(33)
Den kinesiska tillverkaren begärde att kommissionen skulle lämna exakta specifikationer för de specifika modelltyper som användes för beräkningen av normalvärdet. I detta sammanhang noteras att EU-industrin och tillverkaren i det jämförbara landet betraktar uppgifter av detta slag som konfidentiella. Modellerna tillhörde en och samma serie vars specifika egenskaper redan lämnats ut, och endast ett begränsat antal modeller användes för beräkningen av normalvärde, så om modellernas exakta namn lämnades ut skulle parter som tog del av denna information kunna härleda de faktiska priserna för de specifika modelltyperna eller den kostnad och de priser som låg till grund för det konstruerade normalvärdet för flera modelltyper. Sådana uppgifter är definitivt konfidentiella och begäran måste därför avvisas.
(34)
Den kinesiska tillverkaren ifrågasatte kommissionens sätt att beräkna normalvärdet med utgångspunkt i uppgifter från EU-industrin. Det anfördes att de faktiska försäljningspriserna borde användas i stället för anbudspris i samband med upphandlingar. Först och främst bör det erinras om att uppgifter från EU-industrin användes för att få bättre representativitet i jämförelsen mellan normalvärdet och den kinesiska tillverkarens exportförsäljning. För de typer av den berörda produkten för vilka inget normalvärde kunde fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i Förenta staterna fastställdes normalvärdet därför i möjligaste mån på grundval av kontrollerade uppgifter från unionsindustrin för samma produkttyper som importerades från Kina.
(35)
Normalvärdet konstruerades alltså för ett antal produkttyper (dock inte mobila granskningssystem) på grundval av standardkostnader, utan hänsyn till anläggnings- eller installationskostnader, och med tillägg av en normal vinstmarginal som under alla omständigheter var avsevärt lägre än det lönsamhetsmål som användes för fastställandet av skademarginalen. Vid undersökningen konstaterades att EU-industrin tillämpar standardkostnader för alla produkttyper som erbjuds. Uppgifterna om fastställandet av dessa standardkostnader, beräkningsmetoden och jämförelserna med de faktiska kostnaderna vid standardprissättning kontrollerades och befanns vara riktiga.
(36)
Vidare jämfördes unionsindustrins kostnadsstruktur med kostnadsstrukturen hos den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten. Det konstaterades i) att den amerikanska tillverkarens vinstmarginal var högre än den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet på grundval av uppgifter från unionsindustrin, och ii) att unionsindustrins kostnadsstruktur i stora drag är densamma som den hos tillverkaren i det jämförbara landet (den exakta skillnaden kan inte anges av sekretesskäl). Användningen av uppgifter från unionsindustrin för fastställandet av normalvärde är alltså helt och hållet förenlig med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen.
(37)
Den kinesiska tillverkaren kommenterade även den offentliga upphandling på grundval av vilken den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten sålde mobila system för granskning av containrar på den amerikanska marknaden. Det hävdades att en jämförelse mellan ett normalvärde som grundar sig på en upphandling som ägde rum 2005 och det exportpris som avser undersökningsperioden inte kan anses vara rättvis. Detta påstående är inte grundat på de omständigheter som konstaterats vid undersökningen. I Förenta staterna organiseras offentlig upphandling för att tillhandahålla ramkontrakt enligt vilket vinnaren av upphandlingen får sälja sina varor under en viss tidsperiod. I ramkontraktet anges dock inga priser. Ett sådant kontrakt ingicks visserligen 2005, men de individuella offerterna lämnades och avtalen undertecknades 2007, dvs. under undersökningsperioden. Kommissionen kunde därför konstatera att denna upphandling bör beaktas under undersökningsperioden och ingå i uppgifterna för beräkning av dumpningsmarginalen.
(38)
Den kinesiska tillverkaren begärde även en förklaring till varför normalvärdet för de flyttbara system som det som den kinesiska tillverkaren sålde i Lettland inte härletts från den amerikanska tillverkarens försäljning utan i stället från EU-industrins uppgifter. I det avseendet påpekas att kommissionen inte kunde använda uppgifter för det jämförbara landet eftersom inga sådana uppgifter kunnat fås från den samarbetsvilliga tillverkaren där.
(39)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 38-42 i den preliminära förordningen.
4. Exportpris
(40)
Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den kinesiska tillverkaren synpunkter gällande exportpriset.
(41)
Synpunkterna gällde transaktioner i Nederländerna, Finland och Polen avseende vissa kostnadsposter. Synpunkterna, som kunde bekräftas med kontrollerade uppgifter, godtogs och dumpningsmarginalen ändrades i enlighet därmed. Synpunkter gällande vissa installationskostnader måste avvisas. I detta avseende erinras om att företaget aldrig gjorde något försök att föreslå en slutlig uppdelning, trots att relevanta faktiska uppgifter om priset på olika element av den berörda produkten efterfrågades i olika skeden av undersökningen. De belopp som lämnades efter offentliggörandet av de preliminära slutsatserna utgör ny information som inte styrkts med redovisningsuppgifter eller annan bevisning som kan kontrolleras.
(42)
Den kinesiska tillverkaren klargjorde också att man vid ett tillfälle haft försäljning som inte ägde rum inom ramen för offentlig upphandling. Denna uppgift bekräftas. Vid undersökningen konstaterades dock att denna försäljning inte ägde rum vid normal handel. Det rörde sig i själva verket om en ersättningsprodukt, och det angivna priset hade överenskommits flera år före undersökningsperioden. Ersättningsprodukten var av en helt annan typ än originalprodukten. Denna transaktion ägde alltså inte rum under undersökningsperioden utan utgjorde ett fullgörande av ett tidigare ingånget avtal. Exportpriset för denna transaktion kunde därför inte beaktas vid beräkningen.
(43)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 43-46 i den preliminära förordningen.
5. Jämförelse
(44)
Den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkaren hävdade att jämförelsen gjorts på grundval av trunkerade produktkontrollnummer som bortser från de fysiska olikheterna mellan de produkter som ska jämföras. Det kinesiska företaget menade dessutom att acceleratorer och olikheter i fråga om chassityp och energinivåer borde ha beaktats vid prisjämförelsen.
(45)
När det gäller det första påståendet bör följande framhållas: vad beträffar uppgifter som härletts från EU-industrin erinras det om att beräkningarna gjorts med hjälp av uppgifter med direkt anknytning till respektive anbud i offentliga upphandlingar, dvs. för produkttyper som konkurrerade i samma handelsled samtidigt och som de upphandlande myndigheterna betraktade som jämförbara. När det gäller uppgifter som härletts från den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten fastställdes vid undersökningen att den jämförda produkttypen uppfyllde de strikta reglerna i artikel 1.4 i grundförordningen, dvs. i alla avseenden är likadan som den berörda produkten. Det faktum att inte alla fysiska olikheter återspeglas i ett produktkontrollnummer eller ett trunkerat produktkontrollnummer innebär därför inte att kommissionen är förhindrad att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris. Dessutom, och det är viktigare, undersöktes olikheter som skulle kunna påverka prisernas jämförbarhet. De tillgängliga uppgifterna visar att produkter som levererats av den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren ofta har fler funktioner än de som använts som utgångspunkt vid fastställandet av normalvärde. Det betyder att normalvärdet är lågt beräknat.
(46)
När det gäller acceleratorer, chassityper och energinivåer bör det noteras att de begärda justeringarna omfattas av artikel 2.10 i grundförordningen men att det inte visats att de påstådda olikheterna avseende vissa faktorer påverkar priserna och prisernas jämförbarhet eftersom den kinesiska tillverkaren inte lämnat några uppgifter om detta som skulle kunna motivera en justering.
(47)
Den enda kinesiska tillverkaren menade att acceleratorn är en viktig komponent i den berörda produkten och borde ha inkluderats i produktkontrollnumrens struktur. Kommissionen inkluderade inte acceleratorn i produktkontrollnumrens struktur eftersom ingen av de berörda parterna lagt fram någon bevisning som tydde på att acceleratorn var en faktor som särskilde de olika produkttyperna.
(48)
Den enda kinesiska tillverkaren begärde också identifiering och kvantifiering av de justeringar av normalvärdet som gjorts för att återställa det till nivån fritt fabrik. Justeringar av normalvärdet för garanti- och kreditkostnader gjordes på grundval av de inhemska försäljningspriser som togs ut av den enda amerikanska tillverkaren av den likadana produkten. Justeringar för transportkostnader, garantikostnader, utbildningskostnader, dokumentationskostnader och arvoden till ombud gjordes av det normalvärde som fastställts på grundval av uppgifter från unionsindustrin. När det gäller begäran om kvantifiering av dessa justeringar kan kommissionen inte lämna ut uppgifterna i fråga eftersom de betraktas som konfidentiella. Det bör noteras att motsvarande uppgifter avseende beräkningen av exportpriset fritt fabrik inte heller har lämnats ut till unionsindustrin.
(49)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 47 och 48 i den preliminära förordningen.
6. Dumpningsmarginaler
(50)
Den enda kinesiska tillverkaren framförde kritik mot att viss försäljning undantagits från beräkningen av dumpningens omfattning. I detta avseende noteras att försäljningsvärdet av transaktionerna i fråga ursprungligen beaktades vid fastställandet av exportpriserna. Normalvärdet för dessa transaktioner kunde emellertid inte fastställas. Ingen jämförelse kunde därför göras mellan normalvärde och exportpris.
(51)
Den kinesiska tillverkaren hävdade också att cif-värdena av den försäljning som avses i skäl 50 borde ha inkluderats i det totala cif-värde som användes som nämnare vid beräkningen av dumpningens omfattning. Detta påstående kan inte godtas. Beräkningen av dumpningens sammanlagda omfattning görs genom att summan av den dumpning som konstaterats (där en prisjämförelse kunnat göras) divideras med summan av de motsvarande cif-värdena. Om cif-värdena för försäljning för vilken ingen jämförelse mellan normalvärde och exportpris kunnat göras eftersom inget normalvärde kunnat fastställas skulle inkluderas i beräkningarna skulle det ge upphov till ett räknefel, eftersom täljaren och nämnaren inte längre skulle hänföra sig till jämförbara transaktioner.
(52)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 49 och 50 i den preliminära förordningen.
(53)
Mot bakgrund av ovanstående är den slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid EU:s gräns före tull, 38,8 %.
5. SKADA
(54)
Det var endast den kinesiska tillverkaren som lämnade synpunkter på slutsatserna beträffande skada, och vissa av dessa var endast en upprepning av synpunkter som redan tagits upp i den preliminära förordningen.
(55)
Argument gällande synpunkter som redan tagits upp i den preliminära förordningen upprepas inte i den här förordningen.
1. Allmänna anmärkningar
(56)
Det erinras om att de uppgifter som lagts fram i detta fall avser två unionstillverkare och en exporterande tillverkare som står för större delen av unionsmarknaden. För att skydda företagshemligheten kan därför inga exakta uppgifter anges. I stället anges indikatorer i indexform eller intervall.
(57)
I sitt svar på den preliminära underrättelsen begärde den kinesiska tillverkaren att skadeanalysen skulle presenteras på årsbasis. Även om detta inte ändrar uppgifterna i sak utan endast presentationen ansågs begäran motiverad, och alla uppgifter i den analys som presenteras nedan har omräknats till årsbasis.
(58)
Den kinesiska tillverkaren ifrågasatte uppgifterna om dess försäljningsvolym för skadeundersökningsperioden (från 2004 till och med slutet av undersökningsperioden) i den företagsspecifika underrättelsen om provisoriska åtgärder. Det noteras att kommissionen lämnade en uttömmande och fullständig uppdelning av de inhämtade uppgifterna till den kinesiska tillverkaren. Återkopplingen från den kinesiska tillverkaren dubbelkontrollerades därefter mot de tillgängliga uppgifter som lämnats av medlemsstaternas myndigheter i deras egenskap av användare av den berörda produkten samt av tillverkarna i EU. I det slutgiltiga skedet av undersökningen är därför uppgifterna om den kinesiska försäljningen till EU och effekten av den kända.
(59)
Den kinesiska tillverkaren menade att unionsindustrins försäljning bör undantas från analysen av skada och orsakssamband om den inte lämnat något anbud. Det bör dock noteras att institutionerna inte kan säga att det faktum att unionsindustrin inte lämnat anbud i en viss upphandling under undersökningsperioden när den kinesiska exporterande tillverkaren gjorde det, medförde självförvållad skada för unionsindustrin i sådan utsträckning att det bryter orsakssambandet mellan skada och dumpning. Att delta i en upphandling är dessutom förenat med vissa kostnader (översättningar, ombud, ibland en avgift för att lämna anbud etc.), så företag lämnar inte anbud om de inte är säkra på att ha en chans.
(60)
Det anfördes också att klaganden (Smiths Detection Group Limited) borde undantas från analysen av skada och orsakssamband om de lämnat anbud som översteg det pristak som angetts för upphandlingen. Vid undersökningen har det dock inte framkommit några kontrollerbara uppgifter som bekräftar att sådana anbud förekommit.
(61)
Den kinesiska tillverkaren hävdade att det finns en asymmetri i uppgifterna om skada. Det beror på att uppgifterna om försäljningsvolymer, marknadsandel och vinst avser försäljning fram till datumet för avtalet, medan vissa andra skadefaktorer härletts ur klagandens redovisning och därför kanske inte avser samma tidsperiod. När undersökningen inleddes måste kommissionens avdelningar fastställa en tydlig referenspunkt för försäljning som skulle tillämpas för alla företag som samarbetade vid förfarandet. Det beslutades att avtalsdatumet utgjorde den bästa referenspunkten eftersom det ofta finns en stor tidslucka mellan datumet för inledandet av en upphandling och avtalsdatumet, och därmed mellan avtalsdatumet och slutfakturans datum. Dessutom ger ett avtal ofta upphov till flera fakturor och kan löpa över flera år.
(62)
När avtalsdatumet fastställts som referenspunkt var det inte möjligt att be unionstillverkarna att sammanställa hela sitt svar på frågeformuläret med utgångspunkt i avtalsdatum. Det skulle ha inneburit att de tvingats omarbeta sin redovisning fullständigt på ett sätt som inte utgör normal praxis och som skulle ha lett till ett antal tvetydigheter och därmed försämrat uppgifternas kvalitet. Med tanke på att det inte var genomförbart att använda fakturadatum som referenspunkt lämnades uppgifterna om skada i detta fall på bästa möjliga sätt för denna produkt.
(63)
Under loppet av den tionde månaden i undersökningsperioden, dvs. i svaret på den preliminära underrättelsen, ifrågasatte den kinesiska tillverkaren också det faktum att undersökningsperioden omfattade en 18-månadersperiod; man hävdade att den borde ha begränsats till kalenderåret 2008. Denna begäran måste avvisas av de skäl som ligger till grund för valet av en 18-månadersperiod och som anges i den preliminära förordningen och i skälen 5-11 i den här förordningen. En sådan ändring skulle dessutom ha lett till att undersökningen inte kunde slutföras i tid, eftersom den skulle ha inneburit att alla samarbetsvilliga företag måste ombes att lämna nya svar på frågeformuläret med utgångspunkt i en reviderad undersökningsperiod.
(64)
Den kinesiska tillverkaren ställde sig också tvivlande till att de många EU-företag som var klaganden närstående inkluderats i kommissionens skadeanalys på rätt sätt. Kontrollen av klagandens svar på frågeformuläret genomfördes emellertid med hela gruppens fulla samarbete, och kommissionen kunde försäkra sig om att en korrekt analys gjorts av skadeindikatorerna och beräkningarna för hela gruppen. Såsom klargjorts för den kinesiska tillverkaren innan de provisoriska åtgärderna antogs har de EU-företag som parten hänvisar till en obetydlig roll, om någon alls, i tillverkningen och saluföringen av den berörda produkten. Deras roll begränsar sig i själva verket till vissa funktioner med anknytning till försäljningen av den produkt som är föremål för undersökning (t.ex. underhåll) och produkter som inte omfattas av denna förordning.
(65)
Den kinesiska tillverkaren hävdade slutligen att ingen dumpning som vållade unionsindustrin skada förekommit i samband med dessa transaktioner, eftersom unionsindustrin inte kunnat tillgodose de tekniska kraven i vissa upphandlingar eller inte över huvud taget deltagit i upphandlingarna. Detta påstående kunde inte godtas.
(66)
Först och främst noteras att det faktum att inget normalvärde kan fastställas för några exporttransaktioner inte innebär att slutsatsen om skadevållande dumpning kan ifrågasättas så länge grunden för beräkningen anses vara representativ. Så förhöll det sig definitivt i detta fall (se skäl 50). När det gäller de specifika transaktionerna i fråga bör följande noteras. Den transaktion där det fanns svårigheter med de tekniska kraven avser en produkttyp som såldes inom ramen för en upphandling. Den kinesiska tillverkaren och de två unionstillverkarna hade helt olika uppfattning om upphandlingen. Den kinesiska tillverkaren hävdade i slutet av undersökningen att produkttypen i fråga helt skiljer sig från ett mobilt system, medan unionsindustrin menade att det rör sig om ett mobilt system. Det står därför klart att unionsindustrin deltog i denna upphandling i tron att man skulle erbjuda en viss produkttyp. Viktigare är att deltagandet medförde kostnader (översättningar, ombud, avgift för att lämna anbud etc.). Det faktum att slutresultatet av upphandlingsförfarandet var att unionsindustrin inte lämnat ett anbud på samma villkor innebär alltså inte i sig att importen i fråga inte bidragit till skadan.
(67)
När det gäller de övriga transaktionerna hänvisar den kinesiska tillverkaren till en transaktion som inte ägde rum under undersökningsperioden utan, såsom förklaras i skäl 42, i själva verket utgör fullgörandet av ett tidigare ingånget avtal. Tillverkaren hävnisar även till en transaktion där unionsindustrin inte deltog i upphandlingen. När det gäller den förra transaktionen kunde ingen slutsats om skada dras. När det gäller den senare transaktionen gäller slutsatserna i skäl 59.
2. Unionstillverkningen och unionsindustrin
(68)
Under loppet av den elva månader långa undersökningen gav sig ett rumänskt företag till känna och sade sig vara en unionstillverkare av vissa system för granskning av containrar under undersökningsperioden. Kommissionen inhämtade och kontrollerade uppgifter om detta företags faktiska ställning. Enligt uppgifter som lämnats av både företaget och andra aktörer på denna marknad, inklusive den kinesiska tillverkaren, är detta företags verksamhet med anknytning till den likadana produkten nära kopplad till tillverkningen hos en väletablerad unionstillverkare av system för granskning av containrar. Inom ramen för den aktuella undersökningen anses därför det rumänska företagets enda försäljning under undersökningsperioden ha genomförts av den unionstillverkare av system för granskning av containrar som företaget samarbetat med.
(69)
Det bör noteras att makroekonomiska indikatorer som förbrukning, tillverkning, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och löner samt exportförsäljning har analyserats med avseende på alla unionstillverkare.
(70)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas slutsatserna i skälen 52-56 i den preliminära förordningen.
3. Förbrukning i EU
(71)
Den enda kinesiska tillverkaren hävdade att nivån för förbrukningen i unionen enligt den preliminära förordningen inte var riktig. Kommissionen kontaktade därför berörda parter, framför allt användare, för att inhämta ytterligare uppgifter om förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden. Med utgångspunkt i ytterligare upplysningar från parterna konstateras följande utveckling för förbrukningen i EU:
2004
2005
2006
2007
UP
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor.
(72)
Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i EU ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden.
(73)
Den kinesiska tillverkaren hävdade att faktiska uppgifter om förbrukning borde offentliggöras i stället för indexerade uppgifter. I detta avseende påpekas, såsom redan tydligt förklarats i skäl 54 i den preliminära förordningen, att det är mycket få parter som tillverkar vissa system för granskning av containrar i EU och att ett offentliggörande av faktiska uppgifter om förbrukning skulle innebära att konfidentiella uppgifter om parternas faktiska försäljning lämnades ut.
(74)
Vidare hävdades att alla enheter av den berörda produkten som förbrukats på EU-marknaden borde räknas in i förbrukningen. I detta avseende noteras att siffrorna för förbrukningen i unionen innefattar all försäljning av den produkt som är föremål för undersökning (oavsett om den är resultatet av en upphandling eller inte) av alla parter (som är kända av kommissionen). Uppgifterna dubbelkontrollerades mot de olika tillgängliga källorna. Förbrukningssiffrorna innefattar emellertid endast faktisk försäljning och inte det fåtal transaktioner som redovisades för kommissionen och avsåg antingen uthyrning eller gåvor. Om dessa transaktioner inkluderats hade den kinesiska marknadsandelen varit ännu högre.
(75)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 57 och 58 i den preliminära förordningen, såsom de ändrats i skälen 71-74 i den här förordningen.
4. Import från det berörda landet
a) Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen av den berörda produkten
(76)
Såsom förklaras i skälen 56 och 57 reviderades uppgifterna avseende volymen och marknadsandelen för den dumpade importen av den berörda produkten. Omräkningen till årsbasis av uppgifterna och uppdateringen av volymerna bekräftade slutsatsen i den preliminära förordningen att importen och dess marknadsandel ökat avsevärt sedan 2004. Den kinesiska tillverkaren ifrågasatte den metod som använts för indexeringen av uppgifterna. Det är viktigt att framhålla att de, visserligen indexerade, faktiska uppgifter som använts i både det preliminära och det slutgiltiga skedet, visar att volymen och marknadsandelen för importen från det berörda landet har ökat avsevärt.
(77)
Volymen av importen av den berörda produkten ökade med mer än 150 % under skadeundersökningsperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Importvolym
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor.
(78)
Såsom anges i skäl 60 i den preliminära förordningen varierade det genomsnittliga exportpriset oerhört beroende på vilka typer av system för granskning av containrar som importerades, och inga relevanta slutsatser kunde dras av detta.
(79)
Marknadsandelen för importen från det berörda landet mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas marknadsandel
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor.
(80)
Den kinesiska tillverkaren hävdade att även volymerna efter undersökningsperioden (inom ramen för upphandlingar som vunnits under undersökningsperioden och lett till att avtal undertecknats efter undersökningsperioden) borde undersökas. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beaktas inte händelser efter undersökningsperioden annat än under särskilda omständigheter. Den kinesiska exporterande tillverkaren hänvisade inte till några sådana särskilda omständigheter. Av jämförbarhetsskäl skulle det då dessutom ha varit nödvändigt att göra en ny fördelning av försäljningen under perioder före undersökningsperioden. Begäran godtogs därför inte. Med tanke på importens ökning sett till volym och marknadsandel enligt ovan hade detta beslut i vilket fall som helst ingen inverkan på de faktorer som undersökts i detta fall.
b) Prisunderskridande
(81)
Den kinesiska tillverkaren hävdade att den metod som använts för beräkningen av prisunderskridandet i det preliminära skedet var felaktig. Man menade att de faktiska försäljningspriserna inte kunde jämföras med de priser som unionsindustrin offererat inom ramen för upphandlingar. I detta avseende konstateras att denna metod ansågs vara den lämpligaste mot bakgrund av behovet av en korrekt jämförelse när det rör sig om en mycket komplex produkt som är föremål för offentlig upphandling. Inga andra användbara metoder föreslogs av de berörda parterna.
(82)
Det bör påpekas att den ovan beskrivna metoden visserligen bibehölls men att beräkningen justerades något vilket ledde till att unionsindustrins priser minskade. De berörda parterna informerades om de nya priserna.
(83)
Den reviderade jämförelsen visar att de importerade berörda produkterna under undersökningsperioden såldes i EU till priser som underskred unionsindustrins priser med 15-20 %. Det bör noteras att den kinesiska tillverkaren hävdade att ett av skälen till att man vann upphandlingar var att man erbjöd en bättre produktspecifikation. Detta skulle kunna motivera justeringar av prisunderskridandet (och målprisunderskridandet) och beräkning av högre skademarginaler. Inga sådana justeringar gjordes eftersom argumentets giltighet inte kunde styrkas och uppgifterna inte kunde kvantifieras.
(84)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas övriga uppgifter i skälen 59-62 i den preliminära förordningen, såsom de ändrats i skälen 76-83 i den här förordningen.
5. Unionsindustrins situation
(85)
Det bör noteras att uppgifterna om skadeindikatorerna presenteras på ett annat sätt i förordningen om slutgiltig tull för att, såsom anges i skälen 57 och 69, ta hänsyn till två faktorer, nämligen begäran från den kinesiska tillverkaren om omräkning till årsbasis av uppgifterna för den 18 månader långa undersökningsperioden och sammanställningen av uppgifter från den andra unionstillverkaren i analysen av makroindikatorer.
2004
2005
2006
2007
UP
Tillverkning
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Kapacitetsutnyttjande
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär.
(86)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins tillverkningsvolym med 51 %. Denna positiva tendens beror främst på god exportförsäljning av den likadana produkten. unionsindustrin mer än fördubblade sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden av samma anledning. unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade med 24 % under skadeundersökningsperioden.
(87)
Med tanke på att siffrorna ovan avser tillverkningen, varav en stor del säljs på marknader utanför EU, anses de inte vara viktiga indikatorer i detta fall.
2004
2005
2006
2007
UP
Lager
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär.
(88)
Unionsindustrins lager uppvisade en varierande uppåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Detta ansågs dock inte vara en viktig indikator eftersom denna industri tillverkar på beställning, lagren alltid är mycket små och en betydande del av dessa lager var reserverad för exportmarknaden.
2004
2005
2006
2007
UP
Försäljningsvolym i EU
100
67
93
100
76
Marknadsandel
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index marknadsandel
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor.
(89)
unionsindustrins försäljning minskade under skadeundersökningsperioden och var under undersökningsperioden nästan 25 % lägre än den ursprungliga försäljningsvolymen. unionsindustrin förlorade omkring 20 procentenheter av sin marknadsandel mellan 2004 och slutet av undersökningsperioden.
(90)
Slutsatserna i fråga om försäljningspriser i skäl 69 i den preliminära förordningen bekräftas.
(91)
Den kinesiska tillverkaren upprepade sin begäran om upplysningar om upphandlingar som vunnits av klaganden och om i vilken utsträckning vissa upphandlingar beaktats inom ramen för denna undersökning. Av sekretesskäl bedömdes det dock inte lämpligt att lämna ut så detaljerade uppgifter. Den kinesiska exporterande tillverkaren ville dessutom få bekräftat att datumet för undertecknande av försäljningsavtal inom ramen för upphandlingsförfaranden använts som avgörande faktor vid beräkningen av förbrukningen i EU. I detta avseende bekräftar institutionerna att den metod som beskrivs i skäl 57 i den preliminära förordningen använts för alla parter. Samma part ville också ha ett klargörande av att klagandens uppgifter avsåg båda dess tillverkningsanläggningar. I detta avseende bekräftas, såsom anges i skäl 7 a i den preliminära förordningen, att de uppgifter som lämnats av klaganden gällde båda dess tillverkningsanläggningar.
2004
2005
2006
2007
UP
Vinstmarginal före skatt
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär.
(92)
Unionsindustrin började gå med förlust under skadeundersökningsperioden. Läget var särskilt negativt under undersökningsperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringar
100
164
100
354
105
Avkastning på investeringar
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Kassaflöde
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär.
(93)
Investeringarna förblev låga under skadeundersökningsperioden. En stor del av investeringarna gick till att upprätthålla unionsindustrins driftsanläggningar. Den högre investeringsnivån 2007 beror på ett nytt patent för ökad prestanda hos den berörda produkten. Det bör framhållas att branschen är kunskapsintensiv och inte investeringsintensiv.
(94)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som unionsindustrins nettovinst och nettobokföringsvärdet av dess investeringar, sjönk under skadeundersökningsperioden men är inte en lämplig skadeindikator eftersom den främst avspeglar redan avskrivna tillgångar.
(95)
Unionsindustrins kassaflöde försämrades drastiskt under skadeundersökningsperioden.
(96)
Eftersom tillverkning av system för granskning av containrar utgjorde en liten del av klagandens verksamhet ansågs förmågan att anskaffa kapital inte vara någon viktig indikator i detta fall.
2004
2005
2006
2007
UP
Sysselsättning
100
110
129
160
167
Genomsnittlig arbetskostnad per arbetstagare
100
98
102
106
106
Produktivitet per arbetstagare
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär.
(97)
Sysselsättningen, den genomsnittliga arbetskostnaden per arbetstagare och produktiviteten per arbetstagare ökade under skadeundersökningsperioden. Dessa indikatorer anses dock inte vara viktiga i detta fall eftersom en stor del av sysselsättningen hänför sig till tillverkning av vissa system för granskning av containrar som säljs på exportmarknaden.
(98)
Slutsatserna i skäl 76 i den preliminära förordningen bekräftas.
(99)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas övriga uppgifter i skälen 64-76 i den preliminära förordningen, såsom de ändrats i skälen 85-98 i den här förordningen.
6. Slutsats om skada
(100)
Slutsatserna i den preliminära förordningen gällande skadeindikatorernas olika vikt i det aktuella förfarandet kvarstår. De viktigaste skadeindikatorerna anses vara lönsamhet, marknadsandel och prisunderskridande, eftersom de direkt återspeglar unionsindustrins situation med avseende på dess verksamhet på unionsmarknaden. Skälen till att vissa andra indikatorer inte är lika relevanta förklaras nedan.
(101)
När det gäller lönsamhet började unionsindustrin gå med förlust under skadeundersökningsperioden, och unionstillverkarnas marknadsandel har minskat med 24 %. Vidare underskred den kinesiska tillverkaren klagandens priser med 15-20 %.
(102)
Den kinesiska marknadsandelen för den berörda produkten i EU ökade också med 140 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins försäljningsvolym sjönk kraftigt (med 24 %), liksom dess marknadsandel (med 20 procentenheter).
(103)
Såsom förklaras i de allmänna anmärkningar som föregår skadeanalysen presenteras uppgifterna på ett annat sätt än i den preliminära förordningen. Om uppgifterna visas på årsbasis eller inte har givetvis ingen betydelse för sakförhållandena utan endast för presentationen. De uppgifter om skada som presenteras ovan för makroindikatorerna innefattar emellertid även uppgifter från den andra unionstillverkaren. Därför dras slutsatsen att de reviderade uppgifterna enligt ovan bekräftar slutsatserna i den preliminära förordningen, dvs. att en skadevållande situation förelåg under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
(104)
Den ändrade presentation som avses i skäl 85 anses därför inte ha lett till några ändringar av slutsatserna i den preliminära förordningen gällande den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. I avsaknad av andra synpunkter i detta avseende bekräftas skälen 77-80 i den preliminära förordningen, såsom de ändrats i skälen 100-103 i den här förordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
(105)
Endast den kinesiska tillverkaren lämnade synpunkter på slutsatserna i fråga om orsakssamband.
(106)
Det erinras om att verkningarna av den dumpade importen och andra faktorer har omräknats till årsbasis av de orsaker som anges i skäl 85.
1. Verkningar av den dumpade importen
(107)
Marknadsandelen för den dumpade importen ökade med 140 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins marknadsandel sjönk med 32 %. Dessa negativa förändringar för unionsindustrin skedde mot bakgrund av en förbrukning i EU som ökade med 11 % mellan 2004 och undersökningsperioden (uttryckt på årsbasis).
2. Verkningar av andra faktorer
2004
2005
2006
2007
UP
Exportförsäljning av unionstillverkningen
100
93
123
245
233
Försäljningspris på export
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Källa: Svar på frågeformulär
(108)
Unionsindustrins exportvolym ökade under skadeundersökningsperioden. Exporten stod för den överväldigande majoriteten (85-95 %) av den totala tillverkningen i EU under undersökningsperioden.
(109)
Den kinesiska tillverkaren menade att kommissionen underlåtit att analysera import från Förenta staterna och att fler granskningssystem såldes till EU av amerikanska företag än av Kina under undersökningsperioden, men detta påstående styrks inte med några faktiska uppgifter eller konkreta kontrollerbara belägg.
(110)
Sedan provisoriska åtgärder införts gjorde kommissionen ansträngningar för att få fler upplysningar om importen från Förenta staterna, men slutligen bekräftades de siffror för volymen av importen från Förenta staterna som fastställts i det preliminära skedet.
(111)
Den kinesiska tillverkaren kritiserade följderna av att unionsindustrin inte deltagit i vissa upphandlingar. I detta avseende påpekas att det vid undersökningen tagits hänsyn till att inte alla parter (unionsindustrin, den kinesiska tillverkaren, andra tillverkare av vissa system för granskning av containrar) lämnat anbud i varje upphandling. Ingenting har framkommit som med nödvändighet tyder på att den tydligt observerade skadan under skadeundersökningsperioden beror på att unionsindustrin inte deltog i upphandlingar som inte ansågs utgöra rimliga affärsmöjligheter. Förekomsten av rimliga affärsmöjligheter som avgörande faktor för deltagande i en upphandling bekräftas av att deltagandet är kostsamt (översättningar, ombud, ibland en avgift för att lämna anbud etc.), och företag lämnar inte anbud om de inte är säkra på att ha en chans.
(112)
Den kinesiska tillverkaren hävdade fortsatt att den skadevållande effekten av icke-prisrelaterade faktorer, t.ex. andra tekniska faktorer, borde analyseras vidare inom ramen för undersökningen av orsakssamband.
(113)
Unionsindustrin skulle i tekniskt hänseende ha kunnat erbjuda samma specifikationer som för den kinesiska produkten. Det skulle dock ha inneburit att unionsindustrin tvingats erbjuda produkten till ett högre pris. Denna fråga återspeglar i själva verket hela effekten av dumpningen från den kinesiska tillverkarens sida. En del av dumpningen beror på att den kinesiska tillverkaren helt enkelt erbjuder en produkt med fler funktioner. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (6), är endast två tilldelningskriterier godkända, nämligen ”lägsta pris” och ”ekonomiskt mest fördelaktigt anbud”, och avtalet måste därför i princip automatiskt tilldelas den kinesiska tillverkare som bedrev dumpning. Anbuden från den kinesiska exportören skulle inte ha varit ekonomiskt fördelaktiga om de inte varit dumpade, dvs. om priset varit högre för att åtminstone återspegla de ytterligare funktionerna.
(114)
Det bör slutligen påpekas att undersökningen visat att klaganden uppfyllt alla tekniska specifikationer i upphandlingar där både klaganden och den kinesiska tillverkaren lämnat anbud på samma villkor.
(115)
Den kinesiska tillverkaren hävdade också att det fanns fall där den kinesiska tillverkaren vunnit upphandlingar trots att det offererat ett högre pris än klaganden. Sådana transaktioner borde därför inte ansetts ha vållat skada.
(116)
I detta avseende bör det noteras att undersökningen visat att det bara förekommit ett upphandlingsförfarande där den kinesiska tillverkaren vid första anblicken tycks ha vunnit en upphandling trots att man offererat ett högre pris än klaganden. Undersökningen visade dock att det i själva verket inte förhöll sig så eftersom det kinesiska företagets anbud innefattar många fler funktioner för samma pris. Om justeringar skulle göras för alla dessa ytterligare funktioner skulle exportpriset ha varit lägre och dumpningsmarginalen därmed högre. Inga andra kontrollerbara uppgifter lades fram till stöd för påståendet att det förekommit upphandlingar där den kinesiska tillverkarenoffererat ett högre pris än klaganden.
(117)
Den kinesiska tillverkaren hävdade att den andra unionstillverkaren ägnade sig åt underprissättning och därmed vållade unionsindustrin väsentlig skada, och att denna part inte skadas av importen från Kina eftersom den upphört att samarbeta aktivt.
(118)
Först och främst erinras det om att den andra unionstillverkaren har lämnat uppgifter inom ramen för detta förfarande och att skadeanalysen avser unionsindustrin som helhet. Vidare bör det noteras att den kinesiska tillverkarens påståenden om underprissättning inte styrks med någon faktisk bevisning och inte kan undergräva undersökningsresultaten enligt skäl 89 i den preliminära förordningen.
3. Slutsats om orsakssamband
(119)
I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 81-95 i den preliminära förordningen, med de ändringar som anges i skälen 105-118 i den här förordningen.
(120)
Mot denna bakgrund bekräftas den preliminära slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållats av den dumpade importen.
7. UNIONENS INTRESSE
1. Användarnas intresse
(121)
Två användare som redan lämnat synpunkter i det preliminära skedet vidhöll sina inledande synpunkter. De betonade sina farhågor i fråga om konkurrens och teknisk utveckling om slutgiltiga åtgärder skulle införas. Båda farhågorna behandlades dock i den preliminära förordningen, och ingenting nytt har framkommit som skulle kunna bekräfta att konkurrensen och den tekniska utvecklingen skulle skadas av att en slutgiltig tull infördes, åtminstone inte på kort till medellång sikt.
2. Slutsats om EU:s intresse
(122)
De två användarnas synpunkter enligt ovan har inte ändrat de preliminära slutsatserna. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 96-113 i den preliminära förordningen.
8. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(123)
Den kinesiska tillverkaren lämnade synpunkter på beräkningen av målprisunderskridandet. Där det var motiverat gjordes justeringar i det slutgiltiga skedet.
(124)
När det gäller skademarginalen gjorde den kinesiska tillverkarenen begäran motsvarande den som beskrivs i skäl 51. Denna begäran måste avvisas av samma skäl som dem som anges i skäl 50.
(125)
Den kinesiska tillverkaren bad också om klargöranden gällande den metod som använts för att fastställa vinstmarginalen före skatt, framför allt vilket år denna vinstmarginal avser. I detta avseende noteras att fastställandet av vinstmarginalen före skatt grundade sig på en analys av uppgifter avseende räkenskapsåren 2006 och 2007.
(126)
Beräkningarna av den slutgiltiga dumpningsmarginalen och den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada innebar att den senare blev lägre än den förra. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 114-117 i den preliminära förordningen, såsom de ändrats i skälen 123-126 i denna förordning.
2. Slutgiltiga åtgärder
(127)
Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen alltså fastställas till nivån för den skada som konstaterats. Den beräknades till 34 %, en betydande minskning sedan den preliminära undersökningen då tullsatsen fastställdes till samma nivå som den konstaterade dumpningen.
(128)
Mot denna bakgrund är tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstullen för Kina 34 %.
(129)
I enlighet med skäl 120 i den preliminära förordningen bör de berörda myndigheterna i medlemsstaterna, för en noggrann övervakning av åtgärdernas verkan, ombes att regelbundet och konfidentiellt förse kommissionen med uppgifter om offentliga upphandlingsförfaranden i EU som leder till försäljning av system för granskning av containrar.
9. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(130)
Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån för den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom den preliminära förordningen slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs genom denna förordning. Eftersom den slutgiltiga tullen är lägre än den preliminära tullen bör de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga tullsatsen frisläppas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 (Taricnummer 9022190010, 9022290010, 9027801710 och 9030100091) samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 (Taricnummer 8705909010) med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt Europeiska unionens gräns före tull på den produkt som anges i punkt 1 ska vara 34 %.
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen enligt förordning (EU) nr 1242/2009 på import av system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 (Taricnummer 9022190010, 9022290010, 9027801710 och 9030100091) samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 (Taricnummer 8705909010) med ursprung i Folrepubliken Kina ska tas ut slutgiltigt till den slutgiltiga tullsats som införs enligt artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga tullsatsen ska frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 14 juni 2010.