NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 744/2010
ze dne 18. srpna 2010,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, s ohledem na kritická použití halonů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Halon 1301, halon 1211 a halon 2402 (dále jen „halony“) jsou látky poškozující ozonovou vrstvu, které jsou uvedeny jako regulované látky ve skupině III v příloze I nařízení ES č. 1005/2009. Jejich výroba je ve členských státech od roku 1994 v souladu s požadavky Montrealského protokolu zakázána. Jejich použití je však i nadále povoleno pro určitá kritická použití, jak je stanoveno v příloze VI nařízení (ES) č. 1005/2009.
(2)
Jak vyžaduje čl. 4 odst. 4 písm. iv) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2009 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (2), přezkoumala Komise přílohu VII uvedeného nařízení. V této souvislosti Komise vyhodnotila stávající použití halonů a dostupnost a používání technicky a ekonomicky dostupných náhradních látek nebo technologií, které jsou přijatelné z hlediska životního prostředí a zdraví (dále jen „náhradní látky a technologie“). Nařízení (ES) č. 2037/2000 bylo mezitím nahrazeno nařízením (ES) č. 1005/2009 a příloha VII nařízení (ES) č. 2037/2000 se změnila na přílohu VI nařízení (ES) č. 1005/2009, aniž by došlo ke změnám.
(3)
Z přezkumu vyplynuly některé nesrovnalosti mezi členskými státy ohledně výkladu skutečnosti, která použití halonů představují kritická použití podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1005/2009. Každé použití halonů by tedy mělo být podrobněji popsáno a mělo by uvádět kategorii vybavení či zařízení, účel použití, druh halonového hasicího přístroje a typ halonu.
(4)
Z přezkumu rovněž vyplynulo, že až na několik výjimek již halony nejsou potřeba k tomu, aby byly splněny potřeby požární ochrany u nových konstrukčních návrhů vybavení a nových zařízení, a že se nyní běžně používají náhradní látky a technologie. Halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany jsou však i nadále potřeba v některém vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů.
(5)
Z přezkumu je dále zřejmé, že u většiny použití v oblasti protipožární ochrany, ať už u stávajícího vybavení a ve stávajících zařízeních, nebo u vybavení, které je vyráběno podle stávajících konstrukčních návrhů, jsou halony nahrazovány nebo by s postupem doby mohly být za přiměřené náklady nahrazeny náhradními látkami a technologiemi.
(6)
S ohledem na zvýšenou dostupnost a používání náhradních látek a technologií je proto vhodné stanovit pro každé použití termíny pro ukončení používání, po jejichž uplynutí nebude používání halonů v novém vybavení a nových zařízeních považováno za kritické, a instalace halonových hasicích přístrojů či systémů požární ochrany tudíž nebude povolena. Při definování pojmů „nové vybavení“ a „nová zařízení“ je třeba řádně zohlednit fázi v životním cyklu vybavení a zařízení, ve které je účinně stanoven konstrukční návrh prostoru, v němž je zapotřebí protipožární ochrany.
(7)
Rovněž je vhodné stanovit pro každé použití konečná data, po jejichž uplynutí by používání halonů u hasicích přístrojů či systémů požární ochrany ve veškerém vybavení a veškerých zařízeních, ať již ve stávajícím vybavení či stávajících zařízeních, nebo ve vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů, přestalo být považováno za kritické. Používání halonů by tudíž nebylo povoleno a všechny halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany by do uvedeného data měly být nahrazeny, upraveny či vyřazeny z používání v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2009.
(8)
Termíny pro ukončení používání by měly zohlednit dostupnost náhradních látek a technologií u nového vybavení a nových zařízení a překážky pro jejich používání. Rovněž by měly v případě potřeby poskytnout dostatek času pro vývoj náhradních látek a technologií a zároveň k takovému vývoji motivovat. Pokud se týká letadel, vzhledem k tomu, že civilní letectví je právně upraveno na mezinárodní úrovni, je třeba řádně přihlédnout k iniciativám Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) týkajícím se instalace a používání halonů v hasicích přístrojích v letadlech.
(9)
Konečná data by kromě toho měla poskytnout dostatek času na to, aby nahrazení či úprava halonů byly dokončeny jako součást běžné či plánované údržby vybavení nebo zařízení či součást programů jejich aktualizace, aniž by byl nadměrně ovlivněn provoz vybavení či zařízení a aniž by vznikly nadměrné náklady. U konečných dat by se rovněž mělo přihlédnout k době potřebné pro získání osvědčení, povolení či schválení nezbytného pro instalaci náhradních látek a technologií v dotčeném vybavení či dotčených zařízeních.
(10)
Pro většinu použití v novém vybavení a nových zařízeních, ve kterých již halonových hasicích přístrojů a systémů požární ochrany není potřeba nebo se již neinstalují, je vhodné stanovit jako termín pro ukončení používání rok 2010. Je však vhodné stanovit rok 2011 jako termín pro ukončení používání v případě některých použití u pozemních vojenských vozidel a letadel, u nichž se má za to, že jsou pro ně nyní k dispozici náhradní látky a technologie, které však nebyly provedeny během vývojových programů, jež jsou nyní téměř dokončeny, a v jejichž případě by změny již nemusely být technicky či ekonomicky proveditelné. Je vhodné stanovit rok 2014 jako termín pro ukončení používání v případě použití u přenosných hasicích přístrojů umístěných v prostorech leteckého motoru a kabině letadla, což by odpovídalo harmonogramu pro předpokládané provedení odpovídajících omezení organizací ICAO. Je vhodné stanovit rok 2018 jako termín pro ukončení používání v případě použití v nákladním prostoru letadel, kdy zatím nebyly identifikovány náhradní látky a technologie, kdy však lze důvodně předpokládat, že náhradní látky a technologie budou v návaznosti na další výzkum a vývoj k dispozici do data stanoveného pro instalaci v nových letadlech, u kterých je podána žádost pro osvědčení typu.
(11)
Pro mnohá použití je vhodné stanovit konečné datum v období 2013 až 2025 v závislosti na míře technické a ekonomické obtížnosti vyplývající z nahrazení či úpravy halonů. Uvedená konečná data by měla poskytnout dostatečnou dobu na nahrazení halonů během programů běžné údržby u většiny vybavení a zařízení, v jejichž případě jsou nyní k dispozici náhradní látky a technologie. Je vhodné stanovit rok 2030 nebo 2035 jako konečné datum pro některá použití u vojenských pozemních vozidel a vojenských lodí, u nichž je nahrazení halonu technicky a ekonomicky dostupné pouze jako součást programů plánované aktualizace či rekonstrukce a v jejichž případě bude v některých členských státech zapotřebí provést dodatečný výzkum a vývoj k ověření vhodnosti náhradních látek a technologií.
(12)
U některých použití u stávajících vojenských vozidel, stávajících vojenských lodí, stávajících vojenských ponorek a stávajících vojenských letadel a u těch vozidel, lodí, ponorek a letadel, které jsou vyráběny nebo budou vyrobeny podle stávajících konstrukčních návrhů, nebyly technicky a ekonomicky dostupné náhradní látky a technologie dosud identifikovány. Lze však důvodně očekávat, že do roku 2040 bude většina dotčeného vybavení na konci své životnosti nebo že do té doby budou v důsledku dalšího výzkumu a vývoje k dispozici náhradní látky a technologie. Je tudíž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené datum pro tato použití.
(13)
Rovněž v případě systémů požární ochrany v nákladových prostorech, prostorech motoru a pomocných pohonných jednotkách u stávajících civilních letadel či letadel, která jsou vyráběna v souladu se stávajícím osvědčením typu, nebyly náhradní látky a technologie zatím identifikovány. Vedle toho bude v blízké budoucnosti u uvedených použití značný počet civilních letadel i nadále vyráběn za použití halonů a výroba těchto letadel bude na halonech závislá. Ačkoliv panuje obecná shoda, že existují významná technická, ekonomická a regulační omezení ovlivňující nahrazení halonů v těchto použitích, je s ohledem na nejistotu dlouhodobé dostupnosti recyklovaných halonů a s ohledem na potřebu dalšího výzkumu a vývoje pro účely identifikace a vývoje vhodných náhradních látek a technologií rovněž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené konečné datum.
(14)
Příloha VI, včetně harmonogramů pro postupné vyřazení kritických použití, bude i nadále přezkoumávána s cílem zohlednit pokračující výzkum a vývoj náhradních látek a technologií a nové informace o jejich dostupnosti. Ve zvláštních případech, v nichž je prokázáno, že neexistují žádné jiné náhradní látky a technologie, lze kromě toho udělit odchylky z konečných dat a termínů pro ukončení používání.
(15)
Nařízení (ES) č. 1005/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2009,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha VI nařízení (ES) č. 1005/2009 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 744/2010
av den 18 augusti 2010
om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet, vad gäller användningsområden för haloner som är av avgörande betydelse
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 av den 16 september 2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 13.2, och
av följande skäl:
(1)
Halon 1301, halon 1211 och halon 2402 (nedan kallade haloner) är sådana ämnen som bryter ned ozonskiktet som finns förtecknade som kontrollerade ämnen i grupp III i bilaga I till förordning (EG) nr 1005/2009. Sedan 1994 har produktionen i medlemsstaterna av dessa ämnen varit förbjuden, i linje med kraven i Montrealprotokollet. Användningen av dem är dock fortfarande tillåten för vissa användningsområden av avgörande betydelse enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1005/2009.
(2)
Såsom föreskrivs i artikel 4.4 iv i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2) har kommissionen gjort en översyn av bilaga VII till den förordningen. Därför har kommissionen utvärderat de nuvarande användningsområdena för haloner och tillgången till och införandet av tekniskt och ekonomiskt genomförbara alternativ eller tekniker som är godtagbara ur miljö- och hälsosynpunkt (nedan kallade alternativen). Sedan dess har förordning (EG) nr 2037/2000 ersatts av förordning (EG) nr 1005/2009 och bilaga VII till förordning (EG) nr 2037/2000 har därmed blivit bilaga VI till förordning (EG) nr 1005/2009, utan några ändringar.
(3)
Översynen har visat att medlemsstaternas tolkning skiljer sig när det gäller vilka användningsområden för haloner som utgör användningsområden av avgörande betydelse enligt bilaga VI till förordning (EG) nr 1005/2009. Varje halontillämpning bör därför beskrivas mer detaljerat, med specificering av kategori av utrustning eller anläggning, tillämpningens syfte, typ av halonsläckare och typ av halon.
(4)
Översynen har också visat att halon, med ett fåtal undantag, inte längre behövs för att fylla brandskyddsbehov i utrustning med ny konstruktion och nya anläggningar och att alternativ nu installeras rutinmässigt. Halonbrandsläckare och halonbrandskyddssystem är dock fortfarande nödvändiga för viss utrustning som tillverkas eller kommer att tillverkas med befintlig konstruktion.
(5)
Översynen har också visat att haloner ersätts eller på sikt kan ersättas med alternativ och till rimlig kostnad för huvuddelen av brandskyddstillämpningarna, oavsett om de integreras i befintlig utrustning och befintliga anläggningar eller i utrustning som tillverkas med befintlig konstruktion.
(6)
Mot bakgrund av ökad tillgång till och införande av alternativ är det därför lämpligt att för varje tillämpning fastställa avslutningsdatum efter vilka användningen av haloner för ny utrustning och nya anläggningar inte längre är av avgörande betydelse och installation av halonbrandsläckare eller halonbrandskyddssystem därför inte längre är tillåten. Vid definition av ”ny utrustning ” och ”nya anläggningar” bör lämplig hänsyn tas till i vilken fas av utrustningens och anläggningens livscykel utformningen fastställs för det utrymme som är i behov av brandskydd.
(7)
Det är även lämpligt att för varje tillämpning fastställa slutdatum efter vilka användningen av haloner för brandsläckare eller brandskyddssystem i all utrustning och i alla anläggningar inte längre är av avgörande betydelse, oavsett om det rör sig om befintlig utrustning, befintliga anläggningar eller utrustning som är tillverkad eller kommer att tillverkas enligt befintlig konstruktion. Användningen av haloner kommer således inte längre att vara tillåten, vilket innebär att alla halonbrandsläckare och halonbrandskyddssystem måste bytas ut, ställas om eller tas ur bruk vid slutdatumet i enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1005/2009.
(8)
Avslutningsdatumen bör anpassas till i vad mån det finns alternativ för ny utrustning och nya anläggningar och till hindren för att införa dem. Vid behov bör även tillräcklig tid ges för utveckling av alternativ samtidigt som sådan utveckling främjas. Eftersom den civila luftfarten regleras på internationell nivå måste man när det gäller luftfartyg ta vederbörlig hänsyn till de initiativ som tagits av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) i fråga om installation och användning av haloner för brandsläckare i luftfartyg.
(9)
Slutdatumen bör dessutom fastställas så att tillräcklig tid ges för att kunna slutföra åtgärder för att ersätta halon eller för att ställa om utrustning eller anläggningar som ett led i rutinmässigt eller planerat underhåll av utrustning eller anläggningar eller uppgradering utan att onödigt påverka driften av utrustningen eller anläggningen eller medföra onödiga kostnader. Vid fastställande av slutdatumen bör också hänsyn tas till den tid som krävs för eventuella certifieringar, auktoriseringar eller godkännanden som kan komma att krävas för installation av alternativ i utrustning eller anläggningar som berörs.
(10)
För de flesta tillämpningar för ny utrustning eller nya anläggningar, där halonbrandsläckare eller halonbrandskyddssystem inte längre är nödvändiga eller inte längre installeras, bör 2010 fastställas som avslutningsdatum. År 2011 bör dock fastställas som avslutningsdatum för vissa tillämpningar för militära markgående fordon och luftfartyg för vilka alternativ nu anses finnas men som inte har införts under de utvecklingsprogram som nu håller på att slutföras och för vilka modifieringar inte längre är tekniskt och ekonomiskt genomförbara. År 2014 bör fastställas som avslutningsdatum för luftfartygs motorgondol och för bärbara brandskyddstillämpningar i kabiner, vilket skulle överensstämma med tidsramarna för Icao:s förväntade införande av en motsvarande begränsning. År 2018 bör fastställas som avslutningsdatum för användningen i luftfartygs lastrum. Man har i detta fall inte identifierat några alternativ, men det är troligt att fortsatt forskning och utveckling kommer att leda till att alternativ kommer att finnas tillgängliga vid den tidpunkten för installation i nya luftfartyg som ska genomgå typcertifiering.
(11)
För många tillämpningar är det lämpligt att fastställa slutdatumen till mellan 2013 och 2025 beroende på hur pass omfattande ersättningen av halon eller omställningen är ur tekniskt och ekonomiskt hänseende. Dessa slutdatum bör fastställas så att tillräcklig tid ges för att ersätta halon i samband med rutinmässigt underhåll för merparten av den utrustning och de anläggningar för vilka det i dag finns alternativ. År 2030 eller 2035 är lämpligt som slutdatum för vissa tillämpningar på militära markgående fordon och militärfartyg för vilka ersättning av halon sannolikt enbart kommer att vara tekniskt och ekonomiskt möjlig inom ramen för en planerad uppgradering eller modernisering av utrustningen och för vilka det i vissa medlemsstater kommer att krävas ytterligare forskning och utveckling för att säkerställa att alternativen är hållbara.
(12)
Man har ännu inte identifierat några alternativ för vissa tillämpningar på befintliga militärfordon, befintliga militära ytfartyg eller befintliga militära ubåtar och luftfartyg, eller för sådant materiel som tillverkas eller kommer att tillverkas enligt befintlig konstruktion. Det är dock rimligt att anta att en stor del av de berörda utrustningarna 2040 kommer att ha nått slutet av sin livslängd eller att alternativ då kommer att finnas tillgängliga efter ytterligare forskning och utveckling. Därför bör 2040 fastställas som ett rimligt slutdatum för dessa tillämpningar.
(13)
Man har inte heller identifierat några alternativ för brandskyddssystem i lastutrymmen, motorgondoler och hjälpkraftaggregat (auxiliary power units) för befintliga civila luftfartyg eller för sådan materiel som tillverkas enligt aktuell typcertifiering. Ett avsevärt antal civila luftfartyg kommer dessutom att under en överskådlig framtid även fortsättningsvis att tillverkas med och vara beroende av haloner för sina tillämpningar. Man är medveten om att ersättning av haloner i dessa tillämpningar medför avsevärda tekniska, ekonomiska och regleringsmässiga problem. Det anses även lämpligt att fastställa 2040 som slutdatum med hänsyn till den ovisshet som råder i fråga om den långsiktiga tillgången på återvinningsbara haloner och till behovet av fortsatt forskning och utveckling för att identifiera och utveckla hållbara alternativ.
(14)
Bilaga VI, i vilken det fastställs en tidsram för att fasa ut den användning av halon som är av avgörande betydelse, kommer att ses över för att beakta den fortsatta forskningen och utvecklingen av alternativ och ny information om tillgången på sådana alternativ. Vidare kan undantag från slutdatumen och avslutningsdatumen komma att beviljas i specifika fall där det inte finns något alternativ.
(15)
Förordning (EG) nr 1005/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.
(16)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 25.1 i förordning (EG) nr 1005/2009.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilaga VI till förordning (EG) nr 1005/2009 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 augusti 2010.