ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 20 april 2011
om det statliga stöd C 19/09 (f.d. N 64/09) som Danmark planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av TV2 Danmark A/S
[delgivet med nr K(2011) 2614]
(Endast den danska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/109/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1), särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 4 augusti 2008 delgav kommissionen Danmark sitt beslut om att inte göra några invändningar mot det undsättningsstöd som ska beviljas TV2 Danmark A/S i form av en kreditfacilitet om totalt 1 000 miljoner danska kronor (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd) (3). Enligt det beslutet var det planerade stödet förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), och särskilt med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) (nedan kallade riktlinjerna).
(2)
I enlighet med beslutet om undsättningsstöd och riktlinjerna skulle en omstrukturerings- eller likvidationsplan, eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats, överlämnas till kommissionen inom sex månader från beviljandet av undsättningsstödet, dvs. senast den 4 februari 2009.
(3)
Den 4 februari 2009 anmälde Danmark, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, nu artikel 108.3 i EUF-fördraget, en omstruktureringsplan gällande TV2 Danmark A/S till kommissionen.
(4)
Genom en skrivelse av den 2 juli 2009 underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, nu artikel 108.2 i EUF-fördraget, avseende detta stöd.
(5)
Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (5). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter.
(6)
Kommissionen mottog synpunkter från följande berörda parter:
-
1.10.2009
TDC A/S och You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jørgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (stödmottagare)
-
2.10.2009
MTG Viasat (som lämnade kompletterande bilagor genom en skrivelse av den 15 oktober 2009)
-
2.10.2009
Forenede Danske Antenneanlæg
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd och SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Danmark den 27 oktober 2009. De försenade synpunkterna från Telia Stofa vidarebefordrades till Danmark den 30 november 2009. Danmark fick möjlighet att kommentera dessa och kommissionen fick in Danmarks kommentarer i två skrivelser som berörde olika aspekter av de synpunkter som inkommit från tredje parter: genom en skrivelse från den danska regeringen av den 29 januari 2010, som mottogs av den ständiga representationen och registrerades den 23 februari 2010, och genom en skrivelse av den 29 mars 2010 som registrerades den 30 mars 2010, där bilagorna till den skrivelsen senare registrerades den 14 april 2010. Den 8 juni 2010 skickade den danska regeringen ytterligare upplysningar om antagandet av ett nytt medieavtal för 2011-2014.
(8)
Den 9 juni 2010 skickade TV2 Danmark A/S ett informationsmemorandum angående försäljningen av TV2:s sändningsnät.
(9)
Kommissionen höll ett möte med stödmottagaren TV2 Danmark A/S den 8 juni 2010. Som en uppföljning på mötet skickade kommissionen en rad frågor till Danmark den 30 juni 2010, som Danmark besvarade den 9 juli 2010.
(10)
Viasat lämnade kompletterade upplysningar via e-post av den 26 maj 2010 och genom skrivelser som registrerades den 1 juni 2010 och den 6 juli 2010.
(11)
Kommissionen skickade ytterligare frågor till Danmark den 23 och 28 juli 2010 som Danmark besvarade den 17 augusti 2010. Kommissionen höll ett möte med Danmark den 14 september 2010, efter vilket Danmark skickade ytterligare kommentarer i en inlaga av den 15 oktober 2010.
(12)
Viasat lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen den 22 december 2010 och SBS skickade ytterligare upplysningar den 7 februari 2011.
(13)
Den 14 januari 2011 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Danmark, som svarade genom en skrivelse av den 3 februari 2011. I en skrivelse av den 28 januari 2011 bad Danmark om ett ytterligare möte, som hölls den 7 februari 2011. Ytterligare upplysningar lämnades den 24 februari 2011.
(14)
På begäran av de danska myndigheterna hölls ytterligare ett möte den 4 mars 2011. Danmark lämnade sedan ytterligare upplysningar genom skrivelser som registrerades den 11, 17 och 18 mars 2011 samt den 6 och 14 april 2011. I sin skrivelse av den 11 mars 2011 informerade Danmark kommissionen om att vissa delar av omstruktureringsplanen (det s.k. TV2-alene-kortet, som beskrivs närmare nedan) inte skulle genomföras. Den 17 och 18 mars samt den 6 och 14 april 2011 lämnade Danmark justerade finansiella uppgifter som tar hänsyn till denna ändring.
(15)
Det ska dessutom noteras att den 24 mars 2009 väckte Viasat Broadcasting UK Ltd talan vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt (nu tribunalen) om ogiltigförklaring av beslutet om undsättningsstöd (6). Den 15 maj 2009 begärde Viasat Broadcasting UK Ltd vidare att kommissionen skulle inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget i syfte att upphäva beslutet om undsättningsstöd (7). Dessa ansökningar rör ett annat beslut och hindrar inte kommissionen från att ta ställning till omstruktureringsplanen. Genom ett beslut av den 17 maj 2010 vilandeförklarades emellertid målet i avvaktan på kommissionens antagande av ett slutligt beslut i omstruktureringsärendet (8).
(16)
Den 14 december 2009 ingav MTG/Viasat ett klagomål där man hävdade att Danmark överträder bland annat artiklarna 106 och 102 i EUF-fördraget genom att införa användaravgifter för TV2.
II. STÖDMOTTAGARE: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S fick ny juridisk form 2003 då det omvandlades till ett aktiebolag som till 100 % ägs av den danska staten. Företaget tog över verksamheten från public service-företaget TV2, som bildades 1986. TV2 Danmark A/S har intressen i flera olika företag, bl.a. helägda dotterbolag, associerade verksamheter, joint ventures och minoritetsandelar. TV2 Danmark A/S (nedan kallat TV2) är moderbolaget i TV2-koncernen och driver public service-kanalen TV2 (nedan även kallad huvudkanalen).
(18)
Nuvarande affärsmodell: TV2:s huvudkanal finansierades tidigare genom licensavgifter och reklaminkomster. Även om de regionala kanalerna fortfarande delvis finansieras på detta sätt, upphörde huvudkanalen att finansieras genom licensavgifter i juli 2004, varefter den endast finansierades genom reklaminkomster. Dessa reklaminkomster utgör i dag huvudkanalens enda inkomstkälla, bortsett från överskottet från de kommersiella kanalerna. TV2 har i dag inte rätt att ta ut abonnemangsavgifter för sin huvudkanal.
(19)
Public service-skyldigheter: TV2 har enligt § 38 a första stycket i radio- og fjernsynsloven (radio- och tv-lagen) en public service-skyldighet. I denna lag fastställs att ”public service-programverksamheten ska utövas för hela befolkningen enligt de principer som anges i § 10”. Dessa överordnade skyldigheter kompletteras av mer detaljerade beskrivningar i public service-tillståndet och tillägg till detta.
(20)
Kommissionen godtog (9) att TV2:s huvudkanal uppfyller en public service-skyldighet, vilket bekräftades av förstainstansrätten (10). TV 2:s public service-verksamhet står för mer än […] (11) av TV2:s kostnader (12).
(21)
TV2:s huvudkanal har dessutom en public service-skyldighet att sända regionala program i enlighet med punkt 2.5 i TV2:s public service-tillstånd (13). Det regionala innehållet produceras av TV2:s regionala stationer. De åtta regionala stationerna är fristående från TV2. De regleras genom § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven (14). Ett representantskap, vars sammansättning utgör en allsidig representation av det regionala kultur- och samhällslivet, är knutet till var och en av de åtta regionala TV2-stationerna. TV2 får inte sitta med i detta representantskap. Enlig § 31 och följande paragrafer i radio- og fjernsynsloven ska de regionala verksamheterna utöva public service-verksamhet och främja innehåll med regional anknytning i sitt programutbud. Deras verksamhet finansieras primärt genom licensavgifter (15). TV2 har en skyldighet att sända dessa regionala program i ”fönster” i TV2:s normala programflöde (16). TV2 har inget inflytande på det valda tv-formatet för att t.ex. säkra ett sammanhang med de generella tv-programmen på huvudkanalen. Mellan de nationella och regionala programmen sänder TV2 reklam riktad mot den regionala marknaden, och mottar reklaminkomster för detta.
(22)
Must carry-skyldighet: I enlighet med § 6 i radio- og fjernsynsloven omfattas huvudkanalen i dag av en s.k. must carry-skyldighet. Detta innebär att SMATV-distributörer (inklusive kommersiella kabel-tv-distributörer), måste vidaresända de kanaler som anges i den bestämmelsen (dvs. TV2 och DR) i alla sina programpaket (17).
TV-distributörer som använder satellit som distributörsplattform var inte skyldiga att inkludera TV2:s huvudkanal i sina programpaket, men valde ändå att göra detta eftersom kanalen är så pass populär (18).
(23)
TV-distribution i Danmark: I dag distribueras tv i Danmark på fem olika sätt, som baseras på alternativa metoder för att ta emot tv-signaler. Det rör sig om distribution via kabel-tv (distributörer YouSee och Stofa), SMATV (lokal kabel-tv), satellit-tv (Viasat och Canal Digital), bredbands-tv (IPTV) och marksänd tv. Den 1 november 2009 släcktes det markbundna analoga tv-nätet ner och det danska marksända tv-nätet digitaliserades. Företaget Boxer vann upphandlingen och utsågs till s.k. gatekeeper och betal-tv-operatör i det danska digitala marknätet. För närvarande är TV2:s huvudkanal en okodad kanal, dvs. gratis för alla som vill se den (19).
(24)
TV2:s verksamhet: TV2 är primärt aktiv inom sändningsverksamhet och försäljning av tv-reklam. TV2 köper och säljer också audiovisuella rättigheter på internationella marknader (t.ex. fotbolls-EM 2008 eller de olympiska spelen) som kanalen själv kan sända eller sälja vidare. TV2 är nästan uteslutande verksam på tv-marknaden och andra medierelaterade marknader i Danmark. TV2:s huvudkanal är, tillsammans med Danmarks Radio (ett statsägt företag som uteslutande finansieras genom tv-licenser och har två public service-kanaler), den största tv-kanalen.
TV2:s huvudkanal konkurrerar i dag på tv-reklammarknaden med till exempel Viasats kanaler TV3 och TV3+. Viasat ägs av den svenska koncernen Modern Times Group A/S (MTG), som också är en aktiv satellitdistributör. TV2 konkurrerar också om reklaminkomster med SBS A/S, som ägs av tyska ProSiebenSat. TV2:s betal-tv-kanaler, t.ex. TV2 Zulu och TV2 Charlie, konkurrerar med andra kommersiella kanaler på grossistmarknaden för distribution av betal-tv-paket.
(25)
Kommersiella verksamheter: TV2 driver en rad kommersiella kanaler som faller utanför public service-uppdraget, t.ex. TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film och TV2 News. TV2 äger dessutom 50 % av TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie och TV2 News finansieras genom abonnemangsavgifter och reklaminkomster, medan TV2 Film uteslutande finansieras genom abonnemangsavgifter.
(26)
Såsom Danmark (20) och TV2 Danmark A/S samt konkurrenten Viasat (21) medgett är driften av huvudkanalen en grundläggande förutsättning för att uppnå de inkomster som genereras av de kommersiella kanalerna.
(27)
Sedan 2001 har TV2 haft skyldighet att föra separata räkenskaper för sin kommersiella verksamhet och sin public service-verksamhet, se kungörelse nr 740 (22). Räkenskaperna granskas av externa revisorer.
(28)
Annan verksamhet: TV2 Danmark A/S äger även flera dotterbolag och har flera tv-relaterade joint ventures, bland annat inom programinnehåll och radio, och ägde tidigare också ett sändningsnät (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M och Fordelingsnet) tillsammans med DR. Enligt information från Danmark är Broadcast Service Denmark den ledande danska nätoperatören när det gäller planering, etablering, drift och service av sändningsnäten. Sändningsnätet ägdes gemensamt av Danske Radio och TV2 direkt eller genom gemensamt ägda partnerskap (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 har emellertid som ett led i sin omstrukturering sålt sina aktier i detta nät.
(29)
Nationella konkurrensärenden som rör TV2: Kommissionen konstaterar att de danska konkurrensmyndigheterna håller på att undersöka TV2:s agerande på reklammarknaden. I sitt avgörande av den 21 december 2005 fann Konkurrencerådet att TV2 hade överträtt artikel 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella lagregler genom att använda lojalitetsskapande rabatter på reklammarknaden. Detta avgörande upphävdes av Konkurrenceankenævnet (överklagandeinstans i konkurrensärenden) den 1 november 2006, men bekräftades senare efter ett överklagande till Danmarks Østre Landsret (östra hovrätt) den 22 juni 2009. Den senare domen överklagades till Højesteret (högsta domstolen) som bekräftade Landsrettens dom den 18 mars 2011. Ärendet följde på ett tidigare ärende från den 29 november 2000 där Konkurrencerådet fann att TV2:s rabatter under 2000 utgjorde ett missbruk av dominerande ställning.
III. ANDRA PÅGÅENDE RÄTTSPROCESSER SOM RÖR TV2
(30)
Det offentliga stödet till TV2:s verksamhet före omvandlingen till ett aktiebolag och den efterföljande rekapitaliseringen var föremål för kommissionsbeslut av den 19 maj 2004 respektive den 2 februari 2005 (23). I det första beslutet ålade kommissionen Danmark att kräva tillbaka 628,1 miljoner danska kronor i oförenligt stöd från TV2. Danmark krävde tillbaka stödet från stödmottagaren med ränta, och fick tillbaka ett belopp på 1 050 miljoner danska kronor från TV2. Det andra beslutet föranledde inga invändningar mot rekapitaliseringen, som bestod av ett kapitaltillskott om 440 miljoner danska kronor och en omvandling av ett statligt lån om 394 miljoner danska kronor till kapital, i fråga om dess förenlighet med den gemensamma marknaden.
(31)
Den 22 oktober 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten kommissionens beslut om återkrav (24). Den 24 september 2009 (25) utfärdade förstainstansrätten ett beslut avseende beslutet om kapitaltillskott, i vilket den slog fast att det saknades anledning att döma i saken, eftersom beslutet om kapitaltillskott - som grundades på beslutet om återbetalning - grundades på premisser som inte längre existerade och att det därför inte längre fanns anledning att döma i saken. Rätten fann att de två besluten utgjorde två aspekter av samma rättsfråga.
(32)
Kommissionens undersökning med avseende på det ovan nämnda ärendet har pågått parallellt med detta förfarande och kommissionens beslut i det ovan nämnda ärendet kommer att antas samtidigt med det föreliggande beslutet.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
1. Bakgrund till den ursprungliga omstruktureringsplanen
(33)
Som anges i kommissionens beslut om att godkänna undsättningsstödet på 1 000 miljoner danska kronor hade TV2 Danmark allvarliga likviditetsproblem under 2008 till följd av omfattande investeringar, särskilt i samband med radioverksamhet, lägre än förväntade reklaminkomster och större räntekostnader. Dessa likviditetsbehov kunde inte täckas genom att skaffa de nödvändiga lånen från privata långivare (banker). Efter beslutet om undsättningsstöd anmälde Danmark en omstruktureringsplan inom den tidsfrist på sex månader som fastställs i riktlinjerna.
(34)
Den omstruktureringsplan som anmäldes till kommissionen den 4 februari 2009 lades fram efter en överenskommelse mellan en bred majoritet av de danska politiska partierna om ett tillägg till medieavtalet för 2007-2010, som offentliggjordes den 9 januari 2009.
(35)
I sin anmälan av den 4 februari 2009 anmälde Danmark en rad omstruktureringsåtgärder, eftersom Danmark ansåg att de problem med kortfristig likviditet och skuldsättning som fastställdes i kommissionens beslut om undsättningsstöd fortfarande fanns kvar. Dessa problem var anledningen till att TV2 Danmark A/S betraktades som ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna (26), vilket kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet inte såg några skäl att avvika från, och vilket enligt Danmark fortfarande gäller även efter det undsättningsstöd som TV2 mottagit. Detta framgår tydligt av uppgifterna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (27).
(36)
Senare under förfarandet, och särskilt för att bemöta de synpunkter som inkommit från tredje parter, lämnade Danmark en ytterligare uppdaterad PWC-undersökning om TV2:s finansiella situation. De uppdaterade uppgifterna sammanfattas i tabellen nedan (28).
Utvecklingen av nyckeltal för TV2 Danmark A/S
miljoner danska kronor
2006
2007
2008
2009
Resultat före skatt
142
- 213
18
-28
Omsättning
1 980
2 251
2 206
2 029
Kassflöde (netto)
79
- 550
-73
-60
Räntebärande nettoskuld
232
564
622
659
Räntekostnader (netto)
10
19
41
31
Nettotillgångsvärde
815
598
616
601
Enligt Danmark beror TV2:s problem bland annat på en allt mer olönsam public service-kanal (29) utan en hållbar affärsmodell, och på förluster till följd av misslyckade investeringar.
(37)
Förluster: Till följd av lägre än budgeterade reklaminkomster i kombination med en rad dåliga investeringar (framför allt TV2 Radio) redovisade TV2 Danmark A/S betydande förluster 2007 (214 miljoner danska kronor, avkastning på eget kapital - 36 %). I slutet av mars 2008 pekade finansprognosen för 2008 dessutom mot ytterligare en förlust före skatt på upp till […] miljoner danska kronor, även om prognosen ansågs mycket känslig för utvecklingen på reklammarknaden. Företaget gick även med förlust 2009.
(38)
Omsättning/marknadsandel: TV2:s huvudkanal tappade marknadsandelar under flera år före undsättningsstödet, och har gjort så fram till i dag. Det faktum att TV2:s historiskt affärsmässiga fördel försvann vid övergången från marksänd analog tv till marksänd digital tv har sedan november 2009 skapat mer lika distributionsmöjligheter. Upphävandet av must carry-skyldigheten (se skäl 52 nedan) förväntas leda till ytterligare förluster av marknadsandelar. Mellan 2003 och 2009 hade den ”kommersiella” marknadsandelen för TV2:s huvudkanal (21-50-åringar, som är den ekonomiskt mest intressanta tittargruppen) redan minskat med 19 %, från 56,2 % till 45,6 % (30). TV2:s kommersiella marknadsandel förväntas uppgå till […] % 2013 (31).
(39)
Stigande skuldsättningsgrad/negativt kassaflöde/ökande räntekostnader: Som framgår av tabellen ovan ökade TV2 Danmark A/S:s räntebärande nettoskuld stadigt från 232 miljoner danska kronor 2006 till 622 miljoner danska kronor 2008 (innan sändningsnätet såldes och en större del av skulden återbetalades var den räntebärande nettoskulden budgeterad till […] miljoner danska kronor 2010). Tabellen visar dessutom att TV2 Danmark A/S hade ett negativt kassaflöde, en stigande skuldsättningsgrad, ökande räntekostnader och ett sjunkande värde på nettotillgångarna under perioden 31 december 2006-31 december 2009.
(40)
Analys av bästa/värsta scenario: Den ursprungliga omstruktureringsplanen innehåller ett grundscenario, ett scenario med värsta tänkbara utfall och ett scenario med bästa tänkbara utfall med känslighetsberäkningar. Den bygger på externa marknadsprognoser (som sammanställts av PriceWaterhouseCoopers). Scenarierna omfattar prognoser för BNP-tillväxten i fasta priser, från vilken man härlett en beräknad tillväxt (eller tillbakagång) på tv-reklammarknaden som, tillsammans med prognoser för marknadsandelar, använts för att göra prognoser över TV2:s reklaminkomster. I grundscenariot föreligger en måttlig BNP-tillväxt på ([…] % för 2009 och 2010, på […] % för 2011 och på […] % för 2012). Marknaden för tv-reklam kommer enligt prognoserna att […] mellan 2009 och 2012, från […] miljoner danska kronor till […] miljoner danska kronor under den perioden ([…] %). Det värsta scenariot inbegriper en mindre positiv BNP-tillväxt i fasta priser (nolltillväxt 2009 och 2010 och en tillväxt på […] % och […] % 2011 respektive 2012), och […] i reklamutgifterna från […] miljoner danska kronor 2009 till […] miljoner danska kronor 2012 ([…] %). Det bästa scenariot baseras på en något högre BNP-tillväxt än i grundscenariot och därmed på en svag tillväxt på tv-reklammarknaden från […] miljoner danska kronor 2009 till […] miljoner danska kronor 2012 ([…] %). I kombination med en förväntad förlust av marknadsandelar beräknades TV2:s reklaminkomster att […] med […] %, […] % och […] % i grundscenariot, det värsta scenariot respektive det bästa scenariot under perioden 2009-2012, vilket motsvarar en […] på […] %, […] % respektive […] %.
(41)
TV2:s reklaminkomster har som ett (geometriskt) genomsnitt ökat med 1,9 % under perioden 1999-2009, med en standardavvikelse på 12 % (32). Med hänsyn till den konjunkturkänslighet som präglar TV2:s reklaminkomster och de allmänna ekonomiska utsikterna vid tidpunkten för bedömningen, kan därför dessa PWC-prognoser för perioden 2009-2012 inte avvisas som orimliga.
(42)
PWC-rapporten uppdaterades i september 2009 för att ta hänsyn till de senaste förväntningarna på reklaminkomster, då även ett sämre scenario än det som förväntades i grundscenariot lades till (33). Jämfört med 2008 föll tv-reklammarknaden med 18,7 % 2009 (34). TV2:s reklaminkomster minskade med 4 % 2008 (från 1 667 miljoner danska kronor till 1 597 miljoner danska kronor) och med ytterligare 24 % 2009 (från 1 597 miljoner danska kronor till 1 220 miljoner danska kronor) (35).
(43)
Danmark gör gällande att TV2:s svårigheter beror på skulder som uppstått till följd av omfattande investeringar åren innan, osäkerhet över utfallet av det pågående statsstödsärende som rör TV2 och inte minst en affärsmodell för public service-kanalen som uteslutande baseras på reklaminkomster. Särskilt radioverksamheten har medfört betydande förluster sedan starten 2007. I april 2008 beslutade man att lägga ner radioverksamheten.
(44)
Brist på extern finansiering från banker: Omstruktureringsplanen tar hänsyn till de tvivel som TV2:s banker har med avseende på huvudkanalens nuvarande affärsmodell och i fråga om utfallet av de pågående rättsprocesserna om tidigare statligt stöd till TV2. Omstruktureringsplanen begränsar bankernas riskexponering gentemot företaget genom ytterligare minskningar av befintliga lån eller kreditfaciliteter. Danmark har lagt fram bevis för att den 22 april 2009, efter offentliggörandet av företagets räkenskaper, framförde företagets viktigaste bank, […] att man ville minska sitt lån och sin kreditfacilitet till företaget (36).
(45)
TV2 hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense och meddelade att inte bara byggnadernas värde utan även det möjliga inteckningsbeloppet hade minskat (37). Det slutade med att TV2 lyckades få ett lån på 80 miljoner danska kronor från Nordea, vilket var mindre än förväntat. Danmark lämnade senare uppdaterad information avseende bankernas bristande intresse att bevilja kommersiella lån. Av denna information framgår det att ingen av de banker som kontaktades ([…], […], […] och […]) ansåg att TV2 var kreditvärdigt. Detta sades bero på förväntningar på utvecklingen på reklammarknaden, som är TV2:s enda inkomstkälla. Man ifrågasatte TV2:s intjäningsförmåga, men även de pågående rättsprocesserna betraktades som en riskfaktor (38).
2. Beskrivning av den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen och ändringar
(46)
Den anmälda omstruktureringsplanen för TV2 gäller mellan den 4 februari 2009 och den 31 december 2012. Den syftar till att åtgärda TV2:s affärssvagheter, särskilt en allt för stor andel kortfristig skuld i balansräkningen och en affärsmodell för public service-kanalen som inte anses vara hållbar på grund av dess beroende av finansiering genom konjunkturkänsliga reklaminkomster. Planen innehöll följande fem huvudkomponenter: i) finansiell omstrukturering med inverkan på balansräkningen, ii) driftsmässig omstrukturering, iii) ny finansiering av public service-kanalen TV2 genom införandet av en ny affärsmodell, iv) stödåtgärder och v) kompensationsåtgärd(er).
(47)
De finansiella omstruktureringsåtgärderna skulle huvudsakligen bestå av följande fyra delar: försäljning av 50 % av ägarintresset i sändningsnätet BSD (39), inteckning av företagets huvudkontor i Odense (Kvaegtorvet), som förväntades ge […] miljoner danska kronor, uppskjutande och minskning av planerade kapitalinvesteringar och avyttring av minoritetsintressen i vissa företag som är verksamma inom angränsande mediesektorer […], Momondo, […] och […]. Dessa åtgärder förväntades inbringa intäkter på över […] miljoner danska kronor, av vilka en del skulle användas för att minska den kortfristiga upplåningen.
(48)
De driftsmässiga omstruktureringsåtgärderna kompletterar de kostnadsbesparande åtgärder till ett värde av 280 miljoner danska kronor som inleddes redan 2008, och omfattar nedläggningen av East Production och dess integrering i TV2, försäljningen av hela eller delar av TV2:s innehav i […] och ytterligare kostnadsbesparande åtgärder till ett belopp av 40 miljoner danska kronor. Dessutom har TV2 efter anmälan lyckats införa ytterligare kostnadsbesparingar i en plan som antogs den 30 mars 2009, däribland minskningar av kapitalinvesteringar under 2009 med 30 miljoner danska kronor, samt ytterligare sänkningar av de löpande kostnaderna till ett belopp av 97 miljoner danska kronor (40).
(49)
En ny finansieringsåtgärd (användaravgift) (41) ska skapa en bredare grundlag för stabila intäkter för public service-kanalen TV2. Beslutet om detta antogs genom en överenskommelse mellan de största politiska partierna den 9 januari 2009 om en ändring av medieavtalet för 2007-2010.
(50)
Uttag av abonnemangsavgifter: För att affärsmodellen för huvudkanalen ska bli hållbar får TV2 från och med den 1 januari 2012 rätt att ta betalt av tittarna, dvs. införa abonnemangsavgifter, för att finansiera public service-kanalen. TV2 kommer dessutom fortsätta att få in reklaminkomster.
(51)
Användaravgifterna kommer att tas ut av distributörerna. Den avgift som tittarna måste betala kommer inte att fastställas av regeringen, utan genom normala affärsförhandlingar mellan TV2 och distributörerna (dvs. för DTT Boxer). TV2 förväntar sig att den månadsavgift som TV2 kommer att kräva av distributören kommer att ligga på omkring 10-12 danska kronor (exkl. moms) per hushåll (42). Införandet av användaravgifter från och med 2012 syftar till att ge de hushåll som i dag har MPEG 2-utrustning, som kan ta emot okodad, dvs. gratis, marksänd digital-tv (DR1, DR2 och TV2), tillräckligt med tid för att byta till utrustning i MPEG 4-format. Danmark förväntar sig att man genom att införa detta inslag i omstruktureringsplanen kommer att återställa TV2:s långsiktiga lönsamhet. TV2 förväntar sig en inkomstökning netto på omkring […] miljoner danska kronor från användaravgifterna under 2012 (43).
(52)
Man kommer inte att anta någon lag som tvingar distributörer att inkludera TV2 i sina paket. Tvärt om kommer den befintliga must carry-skyldigheten att upphävas när användaravgifterna införs (44). Detta framgår av 6 kap. § 38 a andra stycket i den nuvarande radio- og fjernsynsloven, där det fastställs att om kulturministern ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter ska must carry-principen upphöra. Must carry-skyldigheten upphör med andra ord automatiskt vid införandet av användaravgifter. Det förväntas att TV2:s huvudkanal i praktiken kommer att distribueras via kabelnät och antennföreningar på samma sätt som i dag. Distributörerna kommer eventuellt att ändra innehållet i sina kanalpaket där TV2 ersätter en befintlig betalkanal.
(53)
Ursprungligen förutsågs undantag från möjligheten att ta ut användaravgifter och att TV2 inte skulle ta betalt av tittare som inte har tillgång till några andra betal-tv-kanaler (det s.k. TV2-alene-kortsystemet). Detta skulle ha inneburit att tittare som endast har tillgång till gratiskanaler fortfarande skulle kunna titta på TV2 utan att behöva betala. Denna möjlighet, som nämndes i ett utkast till förslag från Kulturministeriet av den 18 november 2010, kommer dock inte att genomföras. TV2 kommer därför att från och med 2012 ta betalt av alla tittare som vill ha TV2 för att kunna titta på public service-kanalen. Möjligheten att ta betalt av tittare kräver en ändring av TV2:s tillståndsvillkor, vilket kommer att genomföras av Kulturministeriet.
(54)
De ursprungligen anmälda stödåtgärderna: I enlighet med den ursprungliga anmälan skulle omstrukturering omfatta följande tre stödåtgärder, till ett belopp av högst 1 375 miljoner danska kronor:
-
Ett efterställt lån på 300 miljoner danska kronor.
-
Utfärdandet av en garanti för försäljningen av sändningsnätet till ett förväntat försäljningsbelopp på 475 miljoner danska kronor.
-
En tillfällig kreditfacilitet med ett initialt belopp på 600 miljoner danska kronor om TV2 inte lyckas säkra extern finansiering.
(55)
Danmark meddelade att räntesatserna och garantiavgifterna skulle motsvara de som gäller för sunda företag. Dessa åtgärder genomfördes aldrig. Närmare upplysningar finns i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet (45).
(56)
Det undsättningsstöd i form av en kreditfacilitet om 1 000 miljoner danska kronor som godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008 gäller fortfarande.
(57)
Danmark lämnade upplysningar om omstruktureringskostnaderna och lade i detta avseende fram två olika beräkningsalternativ. För det första anser man att omstruktureringen av TV2 är en finansiell omstrukturering där kostnaderna för att avhjälpa likviditetsbristen de facto är omstruktureringskostnader, dvs. kostnaderna för att säkra lönsamhet på lång sikt. Danmark anser att dessa kostnader, oavsett vilka kostnader det blir tal om, helt och hållet måste betalas av TV2. Danmark utgår nämligen från att vid tidpunkten för kommissionens beslut kommer alla stödåtgärder antingen att inte ha genomförts eller ha återbetalats helt och hållet (46). Danmark framför dessutom att i det särskilda fallet med TV2:s omstrukturering bör även kostnadsbesparingar kunna godkännas som omstruktureringskostnader, eftersom kostnadsbesparingarna inte bara syftar till att öka konkurrenskraften utan även till att - ur ett rent kommersiellt perspektiv - säkra TV2:s ekonomiska bärkraft (47). Alternativt kommer en mer traditionell beräkning av omstruktureringskostnader, där kostnadsbesparingar inte räknas med, att leda till att man fokuserar på de extraordinära engångskostnaderna, som Danmark sätter till […] miljoner danska kronor för transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet, kostnaderna i samband med övergången till betal-tv (användaravgifter), advokatkostnader och konsultavgifter samt kostnader för att säga upp anställningsavtal (48).
(58)
Som en kompensationsåtgärd åtog sig TV2 ursprungligen att inte starta några nya tv-kanaler under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till den 31 december 2012. Danmark påpekar att detta är en uppoffring för företaget eftersom nya kanaler skulle göra TV2 mindre beroende av reklaminkomster. I den digitala världen erbjuds tittarna i allt större utsträckning nischkanaler, och TV2 påpekar att företagets konkurrenter håller på att starta nya kanaler.
(59)
När det gäller omstruktureringsplanens varaktighet, som enligt anmälan löper ut den 31 december 2012, menar de danska myndigheterna att det ligger i TV2:s intresse att ersätta allt statligt stöd i ett så tidigt skede som möjligt, för att omstruktureringsplanen ska kunna upphöra vid en tidigare tidpunkt (49).
3. Ytterligare utveckling i omstruktureringsprocessen
(60)
Såsom anges i omstruktureringsplanen sålde TV2 den 30 september 2010 sitt sändningsnät till det svenska företaget Teracom AB, som äger Boxer. TV2:s intäkter från försäljningen uppgår till omkring 640 miljoner danska kronor före skatt, som har använts för att minska TV2:s skuld.
(61)
TV2 kunde också inteckna sitt huvudkontor i Odense, men till ett lägre belopp än man ursprungligen förväntat sig. I stället för […] miljoner danska kronor, erhöll man en inteckning på endast 80 miljoner danska kronor.
(62)
Den 4 oktober 2010 återbetalade TV2 alla sina uttag från den tillfälliga kreditfaciliteten, som kommissionen hade godkänt i sitt beslut om undsättningsstöd. Totalt hade TV2 utnyttjat 223 miljoner danska kronor från faciliteten för undsättningsstöd. I slutet av 2008, dvs. under sexmånadersperioden för undsättningsstödet, hade TV2 utnyttjat 208 miljoner danska kronor (50). Mot bakgrund av försäljningen av sändningsnätet, som blev en större framgång än man räknat med i omstruktureringsplanen, skickade Danmark följande ändrade uppgifter om TV2:s finansiella situation (baserade på abonnemang på huvudkanalen) (51).
miljoner danska kronor
Faktiska
2009
Beräknade
2010
Prognos
2011
Prognos
2012
Prognos
2013
Intäkter
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Utgifter
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
EBIT
-2
25
(…)
(…)
(…)
Resultat före skatt, kvarvarande verksamhet
-28
42
(…)
(…)
(…)
Resultat före skatt, avvecklad verksamhet
1
397
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skatt
-14
353
(…)
(…)
(…)
Eget kapital vid periodens slut
601
952
(…)
(…)
(…)
Räntebärande nettoskuld vid periodens slut
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Den 13 oktober 2010 erbjöd sig […] att ställa ytterligare kreditfaciliteter till förfogande för TV2 till ett värde av […] miljoner danska kronor. Detta skulle öka TV2:s långfristiga kreditfaciliteter hos […] från […] miljoner danska kronor till […] miljoner danska kronor (52). För erbjudandet gäller emellertid följande två krav:
a)
[…].
b)
[…].
(64)
På grundval av detta förväntar sig TV2 att få tillgång till finansiella faciliteter i en storleksordning på omkring […]-[…] miljoner danska kronor fram till utgången av 2012. Detta består av […]-[…] miljoner danska kronor och de ytterligare externa kreditfaciliteterna på […] miljoner danska kronor (53).
(65)
Danmark tillhandahöll även uppgifter om TV2:s kapitalstruktur. På grund av problemen med att få extern finansiering, som i sin tur berodde på osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna och TV2:s affärsmodell som är känslig för reklaminkomster, menade Danmark att TV2 borde förlita sig mindre på lån än eget kapital. Kommissionen konstaterar dessutom att TV2:s finansiering med eget kapital skiljer sig från den hos liknande företag.
(66)
Närmare bestämt kan kapitalstrukturen bedömas på grundval av soliditeten, dvs. bokfört eget kapital i procent av balansomslutningen. PWC (Danmarks ekonomiska konsultföretag) visar att den genomsnittliga soliditeten (medianen) för liknande företag ligger på cirka […] % ([…] % i slutet av 2009) (54). Den genomsnittliga soliditeten för företag som liknar TV2 ligger långt under den nivå som TV2 förväntas ha uppnått vid omstruktureringsperiodens slut. Efter försäljningen av sändningsnätet låg TV2:s soliditet på […] % i slutet av 2010. Den förväntas att ligga på […] % i slutet av 2011 och på […] % i slutet av 2012. Enligt de senaste prognoserna från TV2 bör skuldsättningen (uttryckt som räntebärande nettoskuld i förhållande till EBITDA) ligga på omkring […] i slutet av 2010, […] i slutet av 2011 och […] under 2012. Den genomsnittliga nettoskulden (medianen) i förhållande till eget kapital för ett urval av liknande företag ligger på […] ([…]) i slutet av 2009 (55).
4. De nya finansiella parametrarnas verkningar på den anmälda omstruktureringsplanen
(67)
Danmark har bekräftat att ingen av de tre ursprungligen föreslagna stödåtgärderna i omstruktureringsplanen någonsin genomfördes, utan att Danmark avvaktade kommissionens beslut i enlighet med förbudet att införa stöd i artikel 3 i förordning (EG) nr 659/1999 (56). Den senaste utvecklingen visar emellertid att det endast är lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen i dess nuvarande form som är relevant (57). Den anmälda stödåtgärden i form av en föreslagen garanti i samband med försäljningen av sändningsnätet är inte längre relevant eller användbar (58), eftersom försäljningen genomfördes med framgång utan att det ställts någon garanti (59). Och under tiden är det endast den tillfälliga kreditfaciliteten som gäller.
Mot bakgrund av TV2:s förbättrade finansiella situation efter försäljningen av sändningsnätet, uppgav Danmark att alla stödåtgärder kan upphävas på det enda villkoret att omstruktureringsplanen godkänns (inklusive möjligheten att införa användaravgifter) och att kommissionen antar ett beslut i de ”gamla” statsstödsärendena som inte medför någon ytterligare återbetalning av statligt stöd till den danska staten (60). TV2 säger att man i ett sådant scenario kommer att ha tillräcklig finansiering fram till 2012, då abonnemangsavgifterna införs för huvudkanalen (61). Omstruktureringsplanen som sådan återkallas inte. För närvarande kan TV2 inte utnyttja den kreditfacilitet för undsättningsstöd som fortfarande gäller eftersom villkoren (dokumenterat likviditetsbehov attesterat av en expert) inte är uppfyllda (62).
(68)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen hade Danmark åtagit sig att förbjuda TV2 att starta nya tv-kanaler. Senare förtydligades att detta åtagande även omfattade radiokanaler, men att denna kompensationsåtgärd enligt de danska myndigheterna bör upphöra när alla stödåtgärder upphävs, vilket de menar sker vid omstruktureringsperiodens slut (63). Under kommissionens granskning beslutade den danska regeringen att begära in anbud för en public service-radiokanal (64). Syftet med denna nya radiokanal är att skapa konkurrens på den danska marknaden för public service-radio, som i dag domineras av det statliga radio- och tv-bolaget DR med en lyssnarandel på nästan 80 %. TV2 hade ursprungligen planerat att delta i denna anbudsinfordran, eftersom anbud först kunde lämnas efter det att stödåtgärderna upphört. Under granskningen bekräftade Danmark emellertid att TV2 inte kommer att delta i detta anbud på grund av kommissionens pågående granskning (65).
(69)
TV2 anser att så länge rättsprocesserna pågår är intäktstal det enda riktmärke som kan ge en konkret bild av TV2:s finansiella ställning i förhållande till konkurrenterna. TV2 medger emellertid att kapitaltäckningskvoter (t.ex. soliditet) inte kommer att vara meningsfulla förrän osäkerheten kring affärsmodellen har skingrats och rättstvisterna är avgjorda (66). Den danska regeringen har meddelat att TV2 inte kommer att bli överkapitaliserat och att den kan tänka sig att införa åtgärder för att säkerställa att detta mål kommer att uppfyllas när väl användaravgifterna införs 2012. Den danska regeringen vill som ägare av TV2 se till att när väl användaravgifterna har införts och den finansiella situationen normaliserats kommer TV2 att ha en kapitalstruktur i linje med normala marknadsvillkor.
(70)
I detta syfte har Danmark åtagit sig att i slutet av 2012 eller början av 2013 låta en oberoende finansexpert analysera TV2:s kapitalstruktur genom att jämföra den med andra relevanta medieföretag. Om TV2:s kapitalstruktur avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen har den danska regeringen lovat att justera kapitalstrukturen vid bolagsstämman i april 2013, för att åtgärda situationen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalstrukturen kommer den danska regeringen att anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen. Den danska regeringen åtar sig att uppnå en omstrukturering av kapitalbasen genom utdelningar som ska antas vid bolagsstämman i april 2013, och inte genom att öka TV2:s skuld, och därmed expandera balansräkningen.
(71)
Danmark har vidare åtagit sig att överlämna analysen till kommissionen, tillsammans med regeringens planer för hur man kan följa upp analysen, i god tid före mötet i april 2013.
V. SAMMANFATTNING AV KOMMISSIONENS BESLUT ATT INLEDA FÖRFARANDET AV DEN 2 JULI 2009
(72)
I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet fann kommissionen att omstruktureringsplanen hade inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, nu 107.1 i EUF-fördraget, i form av garantier och lån, och byggde därför sin bedömning av omstruktureringsplanens förenlighet endast på artikel 87.3 c i EG-fördraget, nu 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för omstrukturering (67). Kommissionen uppmanade emellertid berörda parter att inkomma med synpunkter på huruvida en tillämpning av artikel 87 i EG-fördraget (artikel 107 i EUF-fördraget) skulle hindra genomförandet av det public service-uppdrag som anförtrotts TV2.
(73)
Kommissionen betvivlade att den anmälda omstruktureringsplanen var förenlig med avseende på följande aspekter:
-
Kommissionen accepterade tills vidare att TV2 Danmark A/S var ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna, men önskade att få kommentarer om detta eftersom konkurrenter till TV2 hade påpekat att kassaflödesproblemen var självförvållade, lätta att lösa och saknade betydelse för företagets grundläggande lönsamhet. Konkurrenterna hävdade vidare att TV2 gick med vinst 2008.
-
Eftersom en omstruktureringsplan ska innebära att företaget överger verksamheter som förblir strukturellt olönsamma även efter en omstrukturering (68), ifrågasatte kommissionen dessutom huruvida åtgärderna i omstruktureringsplanen skulle kunna göra TV2 lönsamt på egen grund. Kommissionen hade inte heller möjlighet att styrka huruvida de generella marknadsantaganden som låg till grund för planen var giltiga (t.ex. utvecklingen på reklammarknaden, BNP-tillväxt, TV2:s möjlighet att behålla sina tittarsiffror).
-
Mot bakgrund av den ekonomiska situation som omstruktureringsplanen fördes fram under ifrågasattes den långa löptiden.
-
Eftersom ett framgångsrikt genomförande av de ekonomiska och operationella omstruktureringsåtgärderna i omstruktureringsplanen fram till 2010-2011 skulle kunna göra det onödigt att införa användaravgifter för TV2-kanalen för att säkra en långsiktig lönsamhet för TV2 Danmark A/S, och eftersom det inte fanns någon bedömning av vilka effekter dessa avgifter kommer att få på konkurrensen, uppstod dessutom frågan om huruvida den redan beslutade automatiska infasningen av dem fram till 2012 är lämplig.
-
Kommissionen betvivlade dessutom om den enda kompensationsåtgärden, nämligen att avstå från att starta nya TV-kanaler, står i proportion till TV2 Danmark A/S storlek och relativa betydelse på de marknader där företaget är verksamt (69).
-
Kommissionen tog upp frågan huruvida stödet, förutom att bidra till omstruktureringskostnaderna, skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende.
VI. SAMMANFATTNING AV DE DANSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER
(74)
Det ska påpekas att det i den följande sammanfattning av de synpunkter som lämnats av Danmark och tredje parter inte har tagits med några synpunkter som rör TV2-alene-kortsystemet, eftersom denna del av omstruktureringsplanen inte kommer att genomföras.
(75)
De danska myndigheterna hävdar att TV2 är ett företag i svårigheter, vilket framgår av en PWC-rapport (70), som senare uppdaterades (71). Denna åsikt vidhölls också efter kommentarer från tredje parter (72).
(76)
Enligt en PWC-rapport som utarbetades omedelbart före anmälan av omstruktureringen är TV2 inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden. Danmark hävdar dessutom att den omstruktureringsplan som överlämnades till kommissionen grundar sig på realistiska antaganden och scenarier, och visar samtidigt att företagets långsiktiga lönsamhet kommer att återställas. Reklammarknaden har emellertid försämrats i förhållande till grundscenariot i omstruktureringsplanen. Reklammarknaden minskade med 19 % första halvåret 2009 och TV2:s reklaminkomster minskade med 24 % 2009. Omstruktureringsåtgärderna kommer att genomföras så snart som möjligt, med undantag för införandet av användaravgifter som på grund av operationella och tekniska problem måste skjutas upp till 2012. I en senare skrivelse hävdar Danmark dessutom, åter med stöd av PWC-prognoser, att prognosen faktiskt hade försämrats sedan den ursprungliga omstruktureringsplanen, och att TV2:s EBIT under 2009 var […] miljoner danska kronor lägre än vad som beräknats i omstruktureringsplanen (73). Danmark påpekar även att, enligt vad som framgår av uttalanden från olika banker, företaget inte kan erhålla extern finansiering eftersom bankerna hyser tvivel med avseende på huvudkanalens affärsmodell, ställer sig kritiska till konjunkturkänsliga reklaminkomster som inkomstkälla och anser att osäkerheten kring de pågående rättsprocesserna är problematisk.
(77)
De operationella och finansiella omstruktureringsåtgärderna bedöms vara de som maximalt kan genomföras utan att äventyra kvaliteten på public service-kanalen TV2:s program. Åtgärderna kommer att tvinga TV2 att bättre utnyttja sina tillgångar, vilket kommer att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt.
(78)
Eftersom försäljningen av sändningsnätet gav mer än väntat försäkrade regeringen senare att alla stödåtgärder kunde upphävas och inte genomföras när kommissionen väl godkänt omstruktureringsplanen och det pågående statsstödsärendet av den 19 maj 2004 hade avgjorts utan ytterligare återbetalningar (74).
(79)
Användaravgifter, som inte betraktas som statligt stöd, säkrar mer stabila driftsintäkter och kommer att återupprätta bankernas förtroende för TV2:s affärsmodell. Till följd av omstruktureringen sägs EBIT-marginalen för företaget som helhet att ligga på mellan […] och […] %, vilket skulle göra det möjligt för företaget att klara sig med sina egna medel.
(80)
Även om det är omöjligt att förutse ändringar i priserna och strukturen på de programpaket som distribueras, skulle införandet av användaravgifter för TV2 inte leda till indirekt finansiering från eller kapacitetsminskningar för TV2:s konkurrenter. Denna nya finansiering betraktas som en ändring i TV2:s ramvillkor för en långsiktig finansiering som kommer att göra att TV2 kan konkurrera på lika villkor som sina privata konkurrenter (75).
(81)
Slutligen hävdar de danska myndigheterna att den föreslagna kompensationsåtgärden, dvs. att företaget inte startar några nya tv-kanaler (och nu även radiokanaler) är en stor uppoffring för TV2 Danmark A/S till följd av dess intresse av en diversifiering för att upprätthålla sina totala marknadsandelar, de förlorade intäkter som uppstår och den fördel med att vara först på marknaden som detta ger konkurrenterna, som för närvarande håller på att starta nya kanaler och kommer att fortsätta med detta. Danmark intog senare ståndpunkten att denna åtgärd ska upphävas när alla stödåtgärder har upphört, dvs. från och med den dag då detta beslut antas.
(82)
När det gäller förslaget i beslutet att inleda förfarandet om att ändra TV2:s möjlighet att sända premiuminnehåll påpekar Danmark att TV2:s public service-skyldighet omfattar sport, bland annat större sportevenemang, och stöd till filmproduktion. Danmark hävdar dessutom att standardavtalen hindrar TV2 från att tilldela rättigheter till tredje parter, vilket står i vägen för auktionsförfaranden.
(83)
Danmark anser att omstruktureringsprocessen uppfyller bestämmelserna i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Danmark medger emellertid att enligt PWC:s intäktsprognoser skulle huvudkanalen fortfarande vara förlustbringande efter omstruktureringsperiodens slut (76). Danmark påpekar att TV2 har en skyldighet att fullgöra ett public service-uppdrag, som den inte kan underlåta att uppfylla. Denna särskilda situation som TV2 befinner sig i till följd av sitt public service-uppdrag, bör beaktas vid bedömning av ärendet enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering eller artikel 106.2 i EUF-fördraget. Det skulle vara kommersiellt meningslöst att stänga public service-kanalen, eftersom den skapar betydande synergier mellan huvudkanalen och nischkanalerna.
VII. SAMMANFATTNING AV SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA TREDJE PARTER
(84)
I sina kommentarer hänvisar TV2 först generellt till vad man anser vara avgörande i bedömningen av omstruktureringsplanen.
(85)
TV2 gör gällande att dess huvudverksamhet består av de omfattande och dyra public service-skyldigheter, som reglerar företagets huvudkanal. TV2 hävdar att denna verksamhet för närvarande står för mer än […] % av huvudkanalens kostnader.
(86)
TV2 hänvisar till det politiska beslut som ledde till den nuvarande situationen. Den danska regeringen och partierna bakom det gällande medieavtalet enades om att i omstruktureringsplanen inte återinföra offentlig ersättning för de kostnader TV2 har i samband med uppfyllandet av sina public service-skyldigheter. Däremot beslutade man att införa en hållbar marknadsbaserad affärsmodell för TV2 som skulle säkerställa att företaget trots sina public service-skyldigheter kunde klara sig i konkurrensen på de relevanta marknaderna - ett beslut som välkomnades av TV2. TV2 hävdar att det viktigaste inslaget i detta sammanhang är upphävandet av det tidigare förbudet att ta ut användaravgifter för den huvudsakliga public service-kanalen, med verkan från den 1 januari 2012. TV2 gör gällande att stödet inte innebär driftsmässiga eller kommersiella fördelar utan endast säkrar att TV2 kommer att kunna utnyttja samma finansieringsmöjligheter som sina konkurrenter. TV2 anser att företagets huvudkanal inte kan ses isolerad, eftersom både huvudkanalen och nischkanalerna ligger till grund för koncernens resultat. TV2 kan inte under några omständigheter underlåta att uppfylla sitt public service-uppdrag, vilket bör erkännas vid tillämpningen av riktlinjerna eller artikel 106.2 i EUF-fördraget.
(87)
TV2 konstaterar att även om det är dominerande på den danska marknaden för tv-reklam, är konkurrensen på denna marknad stark och kännetecknas av närvaron av ekonomiskt starka multinationella koncerner. TV2 hävdar vidare att dess största konkurrenter inte är förhindrade från att träda in på marknaden, med tanke på att de har startat en rad nya kanaler på den danska tv-marknaden (t.ex. SBS 6 [Pro 7], TV3 Puls [MTG] och Canal 9 [Bonnier]).
(88)
När det gäller konkurrenssituationen på den danska tv-marknaden hävdar TV2 dessutom att man har tappat både betydande marknads- och tittarandelar (77), vilket […] bland annat beror på nedsläckningen av det analoga nätet i november 2009. TV2 hävdar vidare att åtagandet att inte starta nya tv-kanaler före 2012 kommer att minska TV2:s konkurrenskraft ytterligare och därmed försvaga företaget.
(89)
När det gäller betal-tv-marknaden påpekar TV2 att koncernen inte har en dominerande ställning på denna marknad, samtidigt som man konstaterar att TV2:s public service-kanal är den enda större danska kommersiella tv-kanalen som inte är aktiv på marknaden. TV2 uppskattar vidare att nischkanalerna i dag har en marknadsandel på betal-tv-marknaden på cirka […] %, och förväntar sig att stationens totala marknadsandel kommer att öka till cirka […]-[…] % när TV2 kan börja ta ut användaravgifter för public service-huvudkanalen under 2012.
(90)
TV2 påpekar att man inte har kunnat få några banklån och att det inte heller var helt lätt att inteckna sin fastighet på Kvaegtorvet. TV2 framhåller att osäkerheten kring bland annat de pågående statsstödsärendena har gjort bankerna ovilliga att bevilja den nödvändiga finansieringen. TV2 anser att omstruktureringsplanen har en lämplig varaktighet och påpekar att en eventuell förbättring av TV2:s ekonomiska situation endast kommer att påverka TV2:s utnyttjande av kreditfaciliteten och inte dess affärsmodell, som ska säkra TV2:s lönsamhet på medellång och lång sikt.
(91)
TV2 hävdar att införandet av användaravgifter för public service-huvudkanalen inte innebär statligt stöd, utan endast ger kanalen samma möjligheter som dess konkurrenter att använda marknadens mest traditionella medel för att kunna vara verksam på marknaden, nämligen att kunna ta betalt av de användare som väljer att använda dess tjänster. En snedvridning av konkurrensen skulle kunna avhjälpas genom tillämpning av artikel 101 eller artikel 102 i EUF-fördraget. Enligt TV2 ger användaravgiften, bland andra delar av omstruktureringsplanen, inte upphov till någon snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna. I detta sammanhang hävdar TV2 att planen kommer att säkerställa att TV2-koncernen, och särskilt public service-huvudkanalen, kommer att ha den likviditet som behövs fram till införandet av användaravgifter. TV2 anser dessutom att ett alternativt återinförande av en icke-marknadsbaserad finansiering som en ersättning för public service-skyldigheterna inte skulle vara att föredra framför införandet av användaravgifter, ur statsstödsrättslig synvinkel.
(92)
TV2 understryker att det är en stor uppoffring att inte kunna starta några nya kanaler. TV2 påpekar att man i och med övergången till digitala sändningar och försäljningen av sändningsnätet kommer att förlora den fördel man hittills har haft i egenskap av delägare av sändningsnätet. Som svar på frågan i beslutet att inleda förfarandet om huruvida försäljningen av vissa program till tredje parter eller begränsningar i sändningarna (t.ex. sport) bör övervägas, svarar TV2 att standardavtalen hindrar TV2 från att sälja vidare vissa sändningsrättigheter till tredje parter. Både dansk fiktion och sport ingår i TV2:s public service-program.
(93)
SBS ser ingen anledning till varför en rad möjligtvis dåliga ledningsbeslut ska leda till att finansieringsmodellen ändras, med betydande snedvridande effekter på konkurrensen. SBS hävdar att om man bortser från de dåliga investeringsbesluten uppvisade TV2 positiva resultat under perioden 2004-2008 och har en dominerande ställning på marknaden för tv-reklam. SBS anser dessutom att omstruktureringsplanen går långt utöver vad som är nödvändigt. Nettonuvärdet av rätten att ta ut användaravgifter är mycket större än det beräknade optimala egenkapital som anges i beslutet om kapitaltillskott. SBS påpekar vidare att licensstödet på cirka 400 miljoner danska kronor om året till de regionala kanalerna bör tas med i bedömningen av omstruktureringsplanens verkningar.
(94)
SBS hävdar att varken TV2 eller något av dess dotterbolag är berättigade till stöd enligt riktlinjerna för omstrukturering. I detta sammanhang påpekar SBS att TV2 Danmark enligt sin rapport för första halvåret 2009 hade ett nettokapital på 644,9 miljoner danska kronor och att företaget inte uppfyller villkoren för att inleda ett insolvensförfarande. Eventuella förluster till följd av public service-skyldigheten bör bedömas enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget, som den danska regeringen inte åberopat.
(95)
SBS hävdar att kostnadsfördelningen mellan de olika delarna av TV2-koncernen måste bedömas korrekt, särskilt eftersom kostnaderna för nischkanalerna är mycket låga jämfört med konkurrenternas kostnader. Huvudkanalen betraktades som en egen verksamhet som kunde göras lönsam genom lämpliga prissättningsnormer.
(96)
SBS hävdar att TV2-koncernen var lönsam under perioden 2004-2008, om man bortser från de nu övergivna förlustbringande verksamheterna, t.ex. TV2 Radio, och verkningarna av kommissionens beslut om återkrav. TV2 skulle under alla omständigheter kunna bli lönsamt, genom att till exempel minska kostnaderna.
(97)
SBS framför dessutom kritik mot den marknadsanalys som Danmark har lagt fram. SBS invänder särskilt mot utsikterna för reklammarknaden, där man förväntar sig en tillväxt från 2010 (78).
(98)
SBS anser att omstruktureringsplanen, om den ska godkännas över huvud taget, bör begränsas till den tid det tar att sälja tillgångar för att lösa likviditetsproblemen.
(99)
SBS anser att införandet av användaravgifter i praktiken kommer att få samma effekt som en höjning av licensavgiften, och därför bör betraktas som statligt stöd i enlighet med mål C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Det finns stora skillnader jämfört med mål C-345/02 (Pearle), eftersom åtgärden infördes på Danmarks och TV2:s eget initiativ, och eftersom användaravgifterna inte öronmärks för specifika syften valda av tittarna.
(100)
SBS understryker att det är viktigt att bedöma användaravgifterna inom ramen för omstruktureringsstödet. Ett avtal om att införa användaravgifter kommer sannolikt att påverka TV2:s och andra relevanta tredje parters (t.ex. bankers) beteende på marknaden från den dag omstruktureringsplanen godkänns snarare än från den dag användaravgifterna införs. SBS framför dessutom kritik mot att det inte finns något avgiftstak för de användaravgifter som TV2 kan ta ut, eller några villkor avseende deras användning. Användaravgifterna kan dessutom användas för att finansiera kommersiella verksamheter.
(101)
SBS framför vidare att införandet av användaravgifter inte är förenligt med begreppet public service. Detta innebär att omstruktureringsstödet som sådant inte är berättigat enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget om man inte överger planerna på användaravgifter. SBS hävdar dessutom att användaravgifterna har tydliga konkurrensbegränsande effekter och bland annat kan leda till att vissa operatörer tvingas att lämna marknaden, och att det dessutom kommer att bli möjligt för TV2 att investera ännu aggressivare i nytt innehåll. Detta är särskilt negativt med tanke på TV2:s dominerande ställning på reklammarknaden.
(102)
SBS hävdar att det behövs tillräckligt stränga kompensationsåtgärder. SBS föreslår därför att TV2 för det första inte bör ges rätt att införa användaravgifter. För det andra bör man, när TV2 säljer program till sina dotterbolag, använda sig av offentliga upphandlingar för att säkerställa mer korrekta internpriser. För det tredje skulle man kunna överföra TV2:s regionala kanaler till Danmarks Radio, eftersom de regionala kanalerna får ett omfattande statligt stöd och eftersom de hushåll som betalar en licensavgift och även har betal-tv kommer att få betala dubbelt för TV2:s regionala kanaler. För det fjärde bör TV2 inte bara åläggas att inte starta några nya kommersiella kanaler, utan även att sälja åtminstone några av sina befintliga kanaler. Slutligen bör TV2 åläggas att ge konkurrerande operatörer möjlighet att sända reklam på dess nät.
(103)
SBS föreslår dessutom att man inför ett antal garantier för att se till att TV2 inte använder stödet och/eller användaravgifterna för att snedvrida konkurrensen. För det första bör Danmark inte ha möjlighet att tillämpa diskriminerande användaravgifter. För det andra bör TV2 inte ha möjlighet att slå ihop huvudkanalen med de andra kanalerna på marknaden för tv-sändningar, och TV2 bör åläggas att erbjuda TV2 som en ensam kanal. För det tredje bör det inte vara tillåtet för TV2 att använda stödet eller användaravgifter till andra verksamheter än huvudkanalen, eller att dumpa priserna på reklammarknaden. För det fjärde bör TV2 göra ett åtagande att inte använda dolda rabatter.
(104)
Viasat hävdar att TV2 inte är ett företag i svårigheter, och hänvisar särskilt till vinsten 2008. Visat menar att TV2 kommer att bli lönsamt i framtiden, bland annat med hänvisning till TV2:s vinst för första halvåret 2009 (enligt prognoserna en vinst på 249 miljoner danska kronor före skatt). Mot bakgrund av de senare uppgifterna om att TV2 faktiskt redovisade en förlust 2009 anser Viasat att denna mindre förlust hänger samman med ett generellt fall på 18,7 % på reklammarknaden jämfört med 2008. Det visar att TV2 nu har lyckats justera sina kostnader till det aktuella kommersiella och ekonomiska läget. När det gäller förlusterna under 2007 påpekar Viasat att dessa huvudsakligen beror på TV2 Radio, som senare har sålts. TV2 hade visserligen en sjunkande omsättning under 2008, men detta var även fallet för de flesta företag och TV2 lyckades trots detta öka sin vinst före skatt.
(105)
Viasat hävdar att det inte finns några bevis på kortfristiga likviditetsbehov. TV2 har tvärt om nyligen lagt ut stora pengar på att köpa in nya filmer, och har även ökat sina kostnader, vilket enligt Viasat beror på en ökning av TV2:s programlager, en kostnadsökning på området för generell fiktion och överinvesteringar i dyr dansk fiktion (79).
(106)
Närmare bestämt framhåller Viasat att även om en stor del av TV2:s räntebärande skuld fortfarande är kortfristig, är detta inte ett problem så länge TV2 kan refinansiera den. TV2:s finansiella kostnader minskade under 2009 från 49,2 miljoner danska kronor till 19 miljoner danska kronor. TV2 har också använt betydande medel för att köpa nytt programinnehåll. Dessutom berodde det negativa kassaflödet under perioden 2006-2008 främst på ovanligt omfattande investeringar, och inte på kostnader i samband med TV2:s driftsverksamhet. Det negativa kassaflödet kunde därmed ha undanröjts genom att skjuta upp eller minska investeringarna. En annan anledning till TV2:s ökande skuldsättning var att TV2 investerade kraftigt under perioden 2006-2008.
(107)
Viasat påpekar också att räntebördan verkar ha minskat från 2008. Viasat ifrågasätter även om TV2 verkligen har problem att få lån, eftersom TV2 endast verkar ha sökt lån från Danske Bank. Detta skedde dessutom vid en tidpunkt då det var svårare att få lån än det är i dag.
(108)
När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen i beslutet att inleda förfarandet om en årlig BNP-tillväxt på 1,02 %. Viasat konstaterar särskilt att PWC:s prognoser för tillväxten på reklammarknaden, som den danska regeringen grundar sig på, är väsentlig mer konservativa än de som har utarbetats av andra, särskilt prognoser från företag som är verksamma på marknaden. I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet lägger Viasat fram sin egen prognos för TV2-koncernen för perioden 2009-2019 (rapport från Audon Partners), som visar att TV2 inte kommer att tvingas lägga ner sin verksamhet på kort eller medellång sikt.
(109)
När det gäller public service-kanalens lönsamhet understryker Viasat att TV2-koncernen består av sådana synergier att det är omöjligt att bedöma lönsamheten separat för varje enskild verksamhet. Huvudkanalen bör därför inte bedömas separat. Inte desto mindre är internpriserna mellan TV2 och nischkanalerna skev, eftersom priset ligger betydligt under kostnaderna. Viasat lägger fram lönsamhetsberäkningar där kostnaderna fördelas enligt kanalernas omsättning. Viasat anser vidare att det vid en jämförelse mellan nischkanalernas finansiella resultat och andra jämförbara medieföretag, tydligt framgår att man borde bortse från den separata redovisningen i TV2-koncernen. Slutligen anser Viasat att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst. Viasat fruktar även att stödet skulle kunna användas för att finansiera ett aggressivt beteende på marknaden, och påpekar att TV2 tidigare har investerat i förvärv av dramaserier genom att överbjuda konkurrenter, höjt priserna för TV2 News och beviljat rabatter.
(110)
Om kommissionen drar slutsatsen att det finns ett behov av stöd, bör detta stöd rikta in sig på det omedelbara problemet, dvs. kassaflödet, snarare än driften. Detta innebär att TV2 inte bör ha möjlighet att bli en betal-tv-kanal, eftersom det skulle räcka med att förse TV2 med en kreditfacilitet. Införandet av användaravgifter kommer dessutom att ge TV2 medel som gör det möjligt för det att fortsätta att missbruka sin ställning på reklammarknaden, och riskerar att slå ut konkurrenter från marknaden. Viasat ifrågasätter dessutom huruvida ordningen är förenlig med TV2:s samhällsomfattande public service-skyldighet.
(111)
Viasat betonar framför allt de konkurrensbegränsande verkningarna av användaravgifter, eftersom dessa kommer att styra andra operatörers program mot dyrare programpaket, vilket innebär att de går miste om abonnemangs- och reklaminkomster.
(112)
Viasat hävdar vidare att de föreslagna kompensationsåtgärderna inte alls är någon uppoffring, eftersom det ändå inte finns något utrymme för fler kanaler. Viasat påpekar, som nämnts ovan, att TV2 skulle kunna auktionera ut rätten att återutsända sina mest attraktiva program (bortsett från sportevenemang), t.ex. drama, fiktion och dokumentärer, för att öka huvudkanalens vinst.
(113)
Slutligen anför även Viasat att det är osannolikt att den danska regeringen skulle kunna åberopa artikel 106.2.
(114)
Boxer konstaterar att införandet av användaravgifter delvis kommer att lösa den nuvarande konkurrenshämmande situationen där Boxer, i motsats till andra plattformsleverantörer, inte kan dra kommersiella fördelar av att man sänder TV2. Boxer föreslår att TV2:s prissättning bör underställas kontroll, antingen från politiskt håll eller av konkurrensmyndigheterna.
(115)
När det gäller omstruktureringsstödet ifrågasätter några parter huruvida TV2 är i svårigheter (ASK) och om kompensationsåtgärderna inte är för svaga på en mättad marknad (FDA). Några framför dock att användaravgifter skulle kunna övervägas om företaget är i svårigheter (DI, TDC). Några anser att omstruktureringsperioden är för lång (Discovery). Andra anser att om TV2 blir ett ekonomiskt stabilt företag under 2012, bör det inte ges rätt att införa användaravgifter.
(116)
När det gäller användaravgifter hävdar några parter (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) att användaravgifterna kommer att leda till att mindre kanaler knuffas ut från existerande betal-tv-paket eller att användarna måste betala mer.
(117)
Några parter anser att en användaravgift på 25 danska kronor är för hög (FDA, TDC). FDA anser dessutom att ett uttag av sådana användaravgifter inte är förenligt med TV2:s roll som en public service-kanal.
VIII. BEDÖMNING ENLIGT REGLERNA OM STATLIGT STÖD
1. Bedömningens omfattning
(118)
Som framgår av Danmarks kommentarer har den anmälda omstruktureringsplanen inte återkallats. Danmark anser att det inte finns något behov av stödåtgärder och att alla stödåtgärder kommer att upphöra när omstruktureringsplanen, inklusive användaravgifterna, har godkänts och TV2 inte behöver göra några ytterligare betalningar till följd av kommissionens två tidigare granskningar rörande TV2 (80). Kommissionen har med andra ord ännu inte fått någon villkorslös bekräftelse från Danmark om att dessa åtgärder inte längre ingår i omstruktureringsplanen och därför inte längre omfattas av kommissionens formella granskning.
(119)
Det enda undantaget är den föreslagna garantin för försäljningen av sändningsnätet, som inte är aktuell eftersom försäljningen redan har genomförts och därför inte längre är relevant i detta ärende. Kommissionen betraktar inte längre detta som en anmäld åtgärd.
(120)
Kommissionen kommer därför nedan att bedöma de återstående anmälda åtgärderna (lån, tillfällig kreditfacilitet och kreditfacilitet för omstrukturering) samt kreditfaciliteten från det godkända undsättningsstödet, som fortfarande gäller.
2. Förekomst av stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
(121)
I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges följande:
”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”
(122)
För att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig ska det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten och som finansieras med statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den gemensamma marknaden genom att ge vissa företag en selektiv ekonomisk fördel. Tillämpningen av dessa villkor på åtgärderna i fråga undersöks nedan.
2.1 Statliga medel
(123)
Det efterställda lånet och de tillfälliga kreditfaciliteterna, som ingår i det ursprungliga undsättningsstödet och i omstruktureringsplanen (81), innefattar medel som regeringen med Folketingets godkännande frigör från den danska statsbudgeten, och utgör därför statliga medel.
(124)
Danmark gör gällande att räntorna och avgifterna motsvarar de som gäller på marknaden för sunda företag. Genom att tillämpa samma villkor på ett företag i svårigheter, såsom TV2, avstår Danmark från statliga medel. Anledningen till detta är att en privat långivare skulle ta hänsyn till TV2:s finansiella problem och antingen välja att inte bevilja ett lån eller en kreditfacilitet över huvudtaget, eller göra det till en högre ränta än för sunda företag.
(125)
Kommissionen finner att den rätt som TV2 har fått för att ta ut användaravgifter från 2012 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Användaravgifterna är av privat ursprung (82) och betalas direkt av konsumenterna till distributören för att kunna se TV2-kanalen. TV2 måste föra normala affärsförhandlingar med distributören för att få sin kanal inkluderad i ett digitalpaket och godkänna en godtagbar ersättning. Det finns ingen rättslig bestämmelse som tvingar distributören att ta med TV2:s huvudkanal i sitt paket, eftersom den gällande must carry-skyldigheten i § 6 i radio- og fjernsynsloven kommer att upphävas vid införandet av systemet med användaravgifter. Användaravgifterna och avgifternas storlek står inte heller hela tiden under statens kontroll eller till statens förfogande (83). Staten är inte inblandad i prissättningen, som är ett kommersiellt beslut som fattas av TV2, och tar inte heller ut avgifterna för TV2:s räkning eller kontrollerar eller förfogar över dessa medel på något sätt.
(126)
Användaravgifterna kan inte, som hävdats av SBS, likställas med uttag av licensavgiften. SBS menar att användaravgifterna i praktiken kommer att få samma effekt för hushållen som en höjning av licensavgiften, eftersom distributörernas paket alltid kommer att inkludera TV2 Danmark. Detta obligatoriska inslag, tillsammans med det faktum att användaravgifterna endast kan ändras genom en lagändring (84), gör att de måste betraktas som statligt stöd (85). I detta sammanhang hänvisar SBS till domstolens rättspraxis i målet Essent Netwerks (86).
(127)
Till skillnad från det tidigare systemet med licensavgifter i Danmark, som kommissionen betraktade som statligt stöd (87), är användarna emellertid inte rättsligt förpliktade att betala avgifterna, utan betalar ersättning som ett led i ett avtal som de frivilligt ingår. Avgifterna tas inte heller ut av en offentlig institution, vilket var fallet med licensavgifterna, utan av den privata operatören Boxer och andra privata distributörer på de andra plattformarna. Staten kommer inte att vara involverad i en indrivning om användarna inte betalar avgifterna, utan distributören skulle då behöva väcka en civilrättslig talan för att erhålla betalning.
(128)
Det faktum att TV2 får rätt att ta ut abonnemangsavgifter genom en ändring av det tillstånd som utfärdats av Kulturministeriet räcker inte för att slå fast att det rör sig om statliga medel. Detta är inte ett fall av ett statligt ingripande som leder till en förlust av statliga medel. SBS:s hänvisning till målet Essent Netwerks är därför inte relevant i detta sammanhang. I punkt 73 i den citerade domen fastställs en skillnad mellan situationen i Essent-målet och den i Pearle-målet (88), genom att det slås fast att avgiften i det förstnämnda målet ingick i en av myndigheterna fastställd politik. För att åtskilja målen hänvisar domstolen i Essent-målet till att införandet av avgiften fastställdes av lagstiftaren, men föreskriver inte att varje statligt ingripande via lagstiftning automatiskt innebär en förekomst av statliga medel. Detta framgår tydligt av den citerade domen i Essent-målet i sig, eftersom det i punkt 74 i den domen ytterligare skiljs mellan detta mål och Preussen Elektra-målet, där det var tal om en rättsakt (och där det enligt domen inte förelåg statligt stöd) enligt vilken det förelåg en skyldighet för elförsörjningsföretag att köpa el som producerades i deras försörjningsområde från förnybara energikällor till fastställda minimipriser. Domstolen slog fast att i Essent-målet hade de berörda företagen anförtrotts att ”förvalta en statlig tillgång”, vilket inte var fallet i Preussen Elektra-målet (89). I det föreliggande ärendet har TV2 inte anförtrotts av staten att förvalta en statlig tillgång. Ändringen av tillståndet genomför endast en redan befintlig rätt till en ytterligare inkomstkälla (för lagstiftningen, se § 38 a andra stycket i radio- og fjernsynsloven).
(129)
Kommissionen finner därför att användaravgifterna inte utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
2.2 Selektiv fördel
(130)
De statliga medlen ger TV2 en ekonomisk fördel eftersom samma finansiella instrument på marknadsvillkor skulle resultera i en högre lånekostnad, eller högre avgifter, om några marknadsaktörer skulle gå med på att ställa ytterligare medel till förfogande för stödmottagaren upp till det tänkta beloppet, vilket enligt den dokumentation som Danmark lagt fram ingen ville.
2.3 Snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln
(131)
Dessa medel kommer att göra det möjligt för TV2 att fortsätta vara verksam på de marknader där företaget verkar i dag. Dessa marknader omfattar marknaden (marknaderna) för försäljning och köp av sändningsrättigheter, för betal-tv-tjänster och för tv-reklam i Danmark. På dessa marknader konkurrerar TV2 med andra tv-bolag, bland annat SBS och Viasat. Av detta följer att detta stöd genom att gynna TV2 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på dessa marknader.
(132)
På de berörda marknaderna, t.ex. marknaden för köp och försäljning av sändningsrättigheter och marknaden för tv-reklam för produkter från andra medlemsstater som är avsedda att säljas i Danmark, förekommer handel mellan medlemsstater (90). Dessutom sänder några konkurrenter till TV2 Danmark A/S sina kanaler från Förenade kungariket och/eller är dotterföretag till koncerner med säte i andra medlemsstater, vars beslut att stanna kvar eller öka sin verksamhet på den danska marknaden kan komma att påverkas av det planerade stödet. Detta statliga stöd påverkar eller riskerar därför att påverka handeln mellan medlemsstater.
(133)
Eftersom artikel 107.1 i EUF-fördraget är tillämplig måste omstruktureringspaketet bedömas med hänsyn till dess förenlighet med den inre marknaden.
3. Skyldighet att vänta med att genomföra stödet
(134)
Danmark har iakttagit skyldigheten att vänta med att genomföra stödet i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (91), eftersom man anmält stödåtgärderna i omstruktureringsplanen men ännu inte genomfört dem. Genomförandet av undsättningsstödet godkändes genom kommissionens beslut av den 4 augusti 2008.
4. Det statliga stödets förenlighet med den inre marknaden
4.1 Rättslig grund
(135)
Åtgärdernas förenlighet kommer att bedömas mot bakgrund av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med riktlinjerna. Tillämpningen av artikel 106.2 i EUF-fördraget på de ifrågavarande åtgärderna i förhållande till finansiering av public service-verksamhet analyseras inte. Även om TV2:s finansiella problem huvudsakligen beror på tillhandahållandet av public service-kanalen och avsaknaden av en affärsmodell med stabila intäktskällor, är de statliga stödåtgärderna inte begränsade till public service-uppdraget utan riktas mot TV2 som koncern, dvs. även dess kommersiella verksamheter. Dessutom har de danska myndigheterna inte lagt fram närmare argument för att de statliga stödåtgärderna var förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget, och kommissionen har inte heller mottagit tillräckliga upplysningar för att kunna genomföra bedömningen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget jämförd med meddelandet om radio och tv (92).
(136)
Enligt riktlinjerna kan undsättningsstöd beviljas som ett tillfälligt stöd till företag i svårigheter under den tid det tar att utarbeta en omstruktureringsplan eller för att avhjälpa en akut likviditetskris. Enligt punkt 26 i riktlinjerna förlängs tidsfristen för avslutandet av stödet till dess att kommissionen har fattat sitt beslut om planen. Det faktum att kreditfaciliteten för undsättningsstödet fortfarande gäller för TV2 är förenligt med denna bestämmelse, eftersom TV2 har överlämnat en omstruktureringsplan inom tidsfristen.
(137)
Omstruktureringsstöd måste grundas på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstrukturering omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets verksamhet, omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, inklusive avyttring av förlustbringande verksamheter och finansiell omstrukturering. Däremot kan en omstrukturering, som gynnas av statligt stöd, inte begränsas till att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. Dessutom måste omstruktureringen åtminstone delvis finansieras från företagets egna medel. Slutligen ska kompensationsåtgärder vidtas för att minimera stödets snedvridande effekter. Nedan kommer kommissionen att undersöka huruvida dessa villkor är uppfyllda.
4.2 Stödberättigande - Företag i svårigheter
(138)
Enligt punkt 9 i riktlinjerna är ett företag i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs. I punkt 11 i riktlinjerna anges vissa omständigheter enligt vilka ett företag kan anses befinna sig i svårigheter, även om inga av de omständigheter som anges i punkt 10 i riktlinjerna föreligger. I punkt 11 föreskrivs följande: ”Under alla omständigheter är företaget inte stödberättigat förrän det har visat sig att det inte är i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från ägare/aktieägare eller marknaden.”
(139)
Kommissionen drar slutsatsen att TV2 vid tidpunkten för anmälan av omstruktureringsplanen utgjorde ett sådant företag i svårigheter. Detta framgår av siffrorna i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet, och särskilt av siffrorna i skälen 36-42 ovan i det här beslutet, som lämnades senare i januari 2010 och som beskriver ett företag med förluster, minskande marknadsandelar, stigande skuldsättningsgrad och särskilt negativa kassaflöden till följd av minskande reklaminkomster, dåliga investeringar och större räntekostnader Även om det senare faktiskt visade sig att företaget, som konkurrenterna bedömt, hade ett överskott 2008 (prognoserna i slutet av mars 2008 pekade fortfarande på en förlust på […] miljoner danska kronor), var det tal om en liten vinst som inte i sig ändrar slutsatsen att företaget inte kunde fortsätta sin verksamhet utan extern finansiering. De privata kreditfaciliteter som stod till företagets förfogande var kortfristiga och kunde när som helst sägas upp. Företaget hade ett akut likviditetsbehov som den inte kunde täcka med egna medel.
(140)
Företaget kunde inte heller erhålla extern finansiering. Det var risk för att TV2:s kortfristiga lån skulle sägas upp. Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet ville TV2:s viktigaste bank […] minska sin utlåning och sin kreditfacilitet till företaget under 2008. Utöver TV2:s problem, där man till och med hade svårt att inteckna sin fastighet i Odense, lade Danmark fram bevis för att även andra banker hade nekat TV2 långfristiga lån (se skäl 44 och följande skäl i detta beslut). Bankerna hänvisade till TV2:s instabila konjunkturkänsliga reklaminkomster, som de ansåg var en ohållbar affärsmodell. De pågående rättsprocesserna förvärrade problemen. Till följd av detta blev TV2:s finansiering allt mer inriktad mot kortfristiga lån och därmed bräcklig. TV2 var med andra ord, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, inte i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från marknaden.
(141)
Dessa slutsatser motsägs inte av konkurrenternas argument. För fullständighetens skull bör det nämnas att riktlinjerna inte innehåller något krav på att företaget ska vara föremål för ett insolvensförfarande. Tvärtom kan stöd beviljas - på stränga villkor - för att förhindra just en sådan situation.
(142)
När det gäller konkurrenternas argument om att TV2 är, eller skulle kunna bli, ett lönsamt företag framgår det av ovan nämnda resultat för TV2 att företaget redovisade ett överskott 2008 men att det, till skillnad mot Viasats beräkningar, redovisade en förlust på 27 miljoner danska kronor 2009, vilket väsentligt avvek från Viasats prognos på ett överskott på 249 miljoner danska kronor. Överskottet under 2010 beräknas också bli mycket mindre än Visats antagande. Kommissionen har inte hittat några fel i de metoder som använts av TV2 och företagets konsult PWC (se även skäl 41 i detta beslut).
(143)
När det gäller den analys av TV2:s kreditvärdighet som genomförts av Audon partner och lagts fram av Viasat (93), enligt vilken TV2 kunde ha fått lån, visar bankernas reaktioner på en helt annan verklighet. Analysen bygger dessutom endast på siffror och antaganden som inte har dubbelkontrollerats med TV2. Några av dessa siffror ligger långt från verkligheten, vilken framgår av siffrorna för 2009 och 2010. I själva rapporten understryks att det inte är tal om en fullständig analys (eftersom TV2 inte kontaktades av uppenbara orsaker) och att den modell som använts därför har sina begränsningar (94).
(144)
Det faktum att företaget har utnyttjat kreditfaciliteten för undsättningsstödet i mycket mindre utsträckning än det kunde ha gjort innebär inte att det inte kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det skulle vara absurt att diskvalificera en mottagare av undsättnings- och omstruktureringsstöd från att vara stödberättigad om kostnadsbesparande åtgärder och andra åtgärder i omstruktureringsplanen senare visade sig vara framgångsrika, och hjälper företaget att lösa sina finansieringsproblem med till övervägande del egna medel. Detta kan emellertid leda till att det vid en viss tidpunkt inte längre finns något behov av det gällande statliga stödet, vilket kommer att behandlas nedan (se skäl 149). Kreditfaciliteten var under alla omständigheter hela tiden utformad på ett sådant sätt att företaget endast kunde få tillgång till den i händelse av ett attesterat behov. Syftet med detta var att begränsa stödet till ett minimum, och TV2:s ansträngningar att så långt som möjligt genomföra omstruktureringsprocessen med egna medel ligger i linje med detta villkor.
(145)
Det ska dessutom understrykas att Viasats och SBS:s många påståenden om att TV2:s svaga finansiella situation är självförvållad till följd av dåliga ledningsbeslut eller felinvesteringar inte är relevant för om företaget är stödberättigat enligt riktlinjerna, som inte intresserar sig för orsakerna till stödmottagarens finansiella problem, utan endast syftar till att fastställa om stödmottagaren verkligen är ett företag i svårigheter.
(146)
Konkurrenterna har i samband med detta även hävdat att TV2:s problem till övervägande del beror på public service-kanalen och att justeringar av interna kostnader och internpriser skulle kunna avhjälpa denna situation. Kommissionen anser emellertid inte att detta argument är relevant i en situation där stödet går till koncernen som sådan, inklusive den kommersiella verksamheten. Kommissionen konstaterar emellertid att TV2 har separata och reviderade räkenskaper för public service-verksamheten och annan verksamhet, och har en fullt ut dokumenterad och reviderad policy för hur internpriser används, som är förhållandevis enkel och transparent och som syftar till att ge en korrekt bild av de olika verksamheterna baserat på internpriser på marknadsvillkor.
(147)
När det gäller de exogena faktorerna delar Viasat uppfattningen om en BNP-tillväxt på 1,02 %. I fråga om utvecklingen på reklammarknaden är parterna överens om att TV2:s reklaminkomster minskade med 19 % under 2008. Viasat och SBS feltolkar emellertid Danmarks prognoser om den framtida utvecklingen på reklammarknaden. Till skillnad från vad de har förstått förutsåg Danmark inte att reklammarknaden skulle falla med 10 % om året under perioden 2009-2013, utan man bedömde endast att reklammarknaden skulle […].
(148)
När det gäller argumentet om att licensstödet till de regionala tv-stationerna borde ha tagits med i bedömningen av TV2:s finansiella situation, finner kommissionen att licensavgifterna finansierar de regionala tv-stationernas programproduktion och endast är relevanta i förhållande till dem. I detta avseende konstaterar kommissionen att de regionala TV2-stationerna är oberoende av TV2 och omfattas av sina egna public service-skyldigheter enligt den danska radio- og fjernsynsloven, för vilka de erhåller licensfinansiering. När det gäller SBS:s påstående om att tittarna kommer att få betala dubbelt för programmet, ska det understrykas att en av betalningarna - abonnemangsavgifterna för TV2:s huvudkanal - följer av kundens val och inbegriper inte, som konstaterats ovan, statligt stöd. Av ovanstående framgår under alla omständigheter att TV2 som koncern var ett företag i svårigheter med akuta finansieringsbehov, eftersom den inte kunde få tillgång till extern finansiering från banker. Detta omfattade eventuella potentiella fördelar till följd av företagets skyldighet att sända dessa program.
(149)
TV2:s nödlidande situation ändrades emellertid genom försäljningen av sändningsnätet. Intäkterna från försäljningen av sändningsnätet gjorde det möjligt för TV2 att betala tillbaka en del av sin skuld, och de ekonomiska utsikterna blev mycket ljusare, vilket framgår av siffrorna i skälen 62-64 i detta beslut. Även på reklammarknaden blev utsikterna ljusare (95). TV2 kunde betala tillbaka sitt statliga lån från faciliteten för undsättningsstöd. Med förbehåll för resultatet av de pågående rättsprocesserna och godkännandet av omstruktureringsplanen, räknar TV2 med att kunna täcka sitt finansieringsbehov fram till januari 2012 då abonnemangsavgifterna införs (96).
(150)
Mot bakgrund av denna nya situation anser kommissionen att TV2 inte längre kan betraktas som ett företag i svårigheter. Det finns därför inget behov av några stödåtgärder sedan detta beslut antagits, och det anmälda, men inte använda, lånet och kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen bör upphävas. Av samma skäl bör också den befintliga stödfaciliteten inom ramen för beslutet om undsättningsstöd upphöra.
4.3 Återställande av långsiktig lönsamhet
(151)
I punkt 34 i riktlinjerna anges att stödet beviljas under förutsättning att en omstruktureringsplan som ska göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid genomförs. I omstruktureringsplanen beskrivs de omständigheter som ledde till att företaget hamnade i svårigheter, vilket utgörs av nya verksamheter som inte blev lönsamma, och de stigande förlusterna för public service-kanalen. Enligt kommissionen tillgodoses dessa svårigheter på ett tillfredsställande sätt i omstruktureringsplanen.
(152)
Kommissionen konstaterar att omstruktureringsplanen innehåller finansiella och operationella omstruktureringsåtgärder som, tillsammans med en ändrad affärsmodell, kommer att göra det möjligt för företaget att fungera med egna resurser. I detta avseende noterar kommissionen för det första att kravet i omstruktureringsplanen på att sälja tillgångar ledde till den framgångsrika försäljningen av sändningsnätet, som gav TV2 tillräckliga medel för att kunna betala tillbaka sina skulder. Företaget betalade också tillbaka det stöd man hade mottagit via faciliteten för undsättningsstöd den 4 oktober 2010. Företaget har själv uppgett att man nu har tillräckliga medel för att kunna klara sig under perioden fram till införandet av användaravgifterna (97). Andra åtgärder i form av kostnadsbesparingar kommer också att bidra till företagets långsiktiga lönsamhet (se skälen 47 och 48).
(153)
TV2 har också gjort sig av med förlustbringande verksamheter, och sålde 2008 sin förlustbringande radioverksamhet till SBS-koncernen.
(154)
TV2 förväntas att lösa de strukturproblem som orsakade företagets likviditetsproblem genom att få rätt att ta ut abonnemangsavgifter från och med januari 2012. Public service-kanalens bristande lönsamhet beror på att den endast har en enda inkomstkälla i form av reklaminkomster, som är cykliska och konjunkturkänsliga. Detta framgår också av reaktionerna från bankerna, som inte ville bevilja lån till följd av deras bristande tilltro till utvecklingen på reklammarknaden och TV2:s intjäningsförmåga. Den nya affärsmodellen kommer att ge TV2 ett mer stabilt inkomstunderlag med abonnemangsavgifter för huvudkanalen. TV2 räknar med ytterligare inkomster från användaravgifterna på […] miljoner danska kronor under 2012. Dessutom förväntar sig koncernen ett överskott på […] under 2012. Kommissionen konstaterar att förutom […] kommer den andra inkomstkällan i form av användaravgifter även att göra företaget mindre sårbart för nedgångar i konjunkturkänsliga verksamheter. Kommissionen noterar att de åtgärder som ska vända utvecklingen är de som anges i själva omstruktureringsplanen och beror inte på externa faktorer.
(155)
Den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes sträcker sig över nästan fyra år, fram till den 31 december 2012. Denna tidsperiod valdes eftersom den danska regeringen menade att bankerna i och med införandet av den nya affärsmodellen och de första praktiska erfarenheterna med den skulle vara villiga att låna ut pengar till TV2 igen, och denna period måste alltså vara tillräckligt lång för att kunna göra dessa erfarenheter. Eftersom allt stöd kommer att upphöra i och med antagandet av detta beslut (se ovan), anser emellertid den danska regeringen nu att omstruktureringsperioden bör upphöra vid upphörandet av alla stödåtgärder.
(156)
Kommissionen har en annan uppfattning. Enligt riktlinjerna syftar en omstrukturering till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet. Kommissionen anser att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till dess att företaget har genomfört alla omstruktureringsåtgärder, vilket säkerställer en sådan långsiktig lönsamhet. Även om alla statliga stödåtgärder omedelbart kommer att upphöra vid antagandet av detta beslut, är TV2:s långsiktiga lönsamhet inte garanterad vid denna tidpunkt eftersom TV2 ännu inte har en hållbar affärsmodell. En sådan affärsmodell kommer inte att införas förrän användaravgifterna införs. Införandet av användaravgifter är dessutom den viktigaste omstruktureringsåtgärden, som direkt tar itu med huvudorsaken till TV2:s ekonomiska svårigheter. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att omstruktureringsperioden sträcker sig fram till den 31 december 2012, eller fram till den tidpunkt då TV2 kan ta ut abonnemangsavgifter från slutanvändarna, om detta sker före den 31 december 2012. Det ser för närvarande ut som att TV2 rent juridiskt inte har rätt att ta ut användaravgifter förrän företagets tillstånd har ändrats (för även om den gällande radio- og fjernsynsloven redan nu ger TV2 rätt att ta ut användaravgifter, utesluter TV2:s nuvarande tillstånd denna möjlighet).
4.4 Stödet ska förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen
(157)
Enligt punkt 38 i riktlinjerna måste kompenserande åtgärder vidtas för att säkerställa att stödets negativa effekter på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt, så att de positiva effekter som uppnås överväger de negativa. Dessa åtgärder kan omfatta avyttringar av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro. Enligt punkt 40 i riklinjerna ska åtgärderna stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och företagets relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar.
(158)
I princip kan åtagandet att inte starta några nya kanaler (dvs. en minskad marknadsnärvaro) betraktas som en kompensationsåtgärd, eftersom det hindrar TV2 från att konkurrera om nya kunder och därmed gynnar konkurrenterna. Att starta nya kommersiella kanaler skulle gynna TV2 eftersom dessa kanaler skulle finansieras genom en stadig inkomstkälla baserad på konjunkturoberoende abonnemangsavgifter, och eftersom de skulle ge koncernen den nödvändiga inkomst som skulle kunna bidra till att uppväga public service-kanalens negativa resultat. Enligt marknadsanalyserna i omstruktureringsplanen växer betal-tv-marknaden (98). TV2:s konkurrenter hävdar emellertid att TV2 ändå inte hade möjlighet att starta nya kommersiella kanaler eftersom marknaden var mättad.
(159)
I detta sammanhang konstaterar kommissionen att TV2:s konkurrenter själva startade nya kanaler under 2009 (SBS lanserade 6erene, Canal Digital kommer att lansera en sportkanal, Viasat lanserade en kanal den 23 mars 2009, och TV4-koncernen lanserade Canal 9 i juli 2009).
(160)
Danmark har dessutom bekräftat att TV2 på grund av omstruktureringen inte heller kommer att kunna starta några radiokanaler (99). Detta åtagande är mycket relevant eftersom sändningstillståndet för den nya radiostationen FM 4 snart kommer att tilldelas genom ett anbudsförfarande. Danmark uttryckte ursprungligen ett intresse för att TV2 skulle kunna delta i detta anbudsförfarande, men bekräftade senare att detta inte skulle ske mot bakgrund av kommissionens pågående granskning av omstruktureringsplanen, trots att det redan fanns planer för detta. Till skillnad från vad konkurrenterna hävdar hade åtagandet att inte starta några nya kanaler alltså redan haft betydelse och är en uppoffring för företaget. Kommissionen anser att detta åtagande är viktigt mot bakgrund av punkt 45 i riktlinjerna, där det anges att stödet inte får användas för att finansiera nya investeringar som inte är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet.
(161)
Vidare finner kommissionen att de föreslagna kompensationsåtgärderna står i proportion till de snedvridande effekterna av stödet. Det ska påpekas att alla dessa åtgärder upphör vid antagandet av detta beslut. I detta sammanhang skulle kommissionen vilja påpeka att ingen av de anmälda omstruktureringsåtgärderna har genomförts eller kommer att genomföras. Som framgår av skäl 150 och följande skäl kommer även faciliteten för undsättningsstöd att upphävas vid antagandet av detta beslut. Detta innebär att företaget inte kommer att motta något statligt stöd. De utbetalningar som faktiskt gjordes inom ramen för kreditfaciliteten för undsättningsstöd var emellertid begränsade (av de 1 000 miljoner danska kronor som var tillgängliga användes 223 miljoner danska kronor). Merparten av stödet har faktiskt tagits som undsättningsstöd (208 miljoner danska kronor av de 223 miljoner danska kronorna togs ut före slutet av 2008, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet) och alla pengar som faktiskt tagits från kreditfaciliteten har redan betalats tillbaka till staten. Det faktiska belopp som tagits från kreditfaciliteten - 223 miljoner danska kronor - är inte heller orimligt i förhållande till TV2:s omsättning under 2008 ([…] %). Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen inte att det är nödvändig att kräva ytterligare kompensationsåtgärder från Danmark och stödmottagaren. Kommissionen ser därför inte heller något behov av de ytterligare kompensationsåtgärder som konkurrenterna har föreslagit.
(162)
Kommissionen håller däremot inte med Danmark om att detta åtagande bör upphöra när alla stödåtgärder har upphört (100). För det första har Danmark själv fastställt en längre omstruktureringsperiod som sträcker sig fram till den 31 december 2012. För det andra finns det ingenting i riktlinjerna som föreskriver att kompensationsåtgärderna ska ha samma varaktighet som de pågående stödåtgärderna. För det tredje bygger omstruktureringsplanen på förutsättningen att företaget inte kommer att kunna få tillgång till extern finansiering förrän användaravgifterna införs 2012. Först då kommer den långsiktiga lönsamheten att återställas. Danmark har själv hävdat att stödåtgärderna, däribland den befintliga faciliteten för undsättningsstöd, kommer att vara nödvändiga för att avhjälpa likviditetsbristen fram till dess att en mer stabil affärsmodell för public service-kanalen finns på plats. Faciliteten för undsättningsstöd har alltså funktionen att hålla företaget flytande tills den nya affärsmodellen har börjat gälla. Kommissionen anser därför inte att detta kompenserande åtagande kan upphävas när stödet upphör eller vid antagandet av detta beslut. Däremot anser kommissionen att det är möjligt att åtagandet att inte starta några nya kanaler kan upphöra vid en tidigare tidpunkt än vid omstruktureringsperiodens slut (31 december 2012), nämligen när användaravgifterna har införts (efter en ändring av TV2:s tillstånd) och TV2 kommer att kunna ta ut dem.
4.5 Stöd begränsat till ett minimum
(163)
Enligt punkt 43 i riktlinjerna ska stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Syftet med denna bestämmelse är att se till att företaget, när omstruktureringen är avslutad, inte har ett likviditetsöverskott som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter på marknaden. De stödmottagande företagen ska i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad. Sådana bidrag ska vara reella, och får inte inbegripa väntade vinster såsom kassaflöden. De ska vara så stora som möjligt, och minst 50 % för stora företag. Kommissionen anser att TV2 är ett stort företag i den mening som avses i riktlinjerna.
(164)
Kommissionen delar inte den danska regeringens uppfattning om att alla kostnader, och särskilt kostnadsbesparande åtgärder, automatiskt bör betraktas som omstruktureringskostnader. Ett företag kan ha kostnader för att genomföra kostnadsbesparingar. De kostnadsbesparingar som Danmark har beskrivit i detta ärende utgör inte i sig en omstruktureringskostnad. Danmark har tillhandahållit en lista över ”klassiska” omstruktureringskostnader, som uppgår till […] miljoner danska kronor och som omfattar transaktionskostnader i förbindelse med försäljningen av sändningsnätet ([…] miljoner danska kronor), kostnader vid övergången till den nya affärsmodellen ([…]-[…] miljoner danska kronor) och kostnader för att säga upp anställningsavtal, advokatkostnader och konsultavgifter ([…] miljoner danska kronor). Kommissionen godtar dessa kostnader som omstruktureringskostnader.
(165)
Enligt kommissionens beslutspraxis omfattar omstruktureringskostnader alla extraordinära kostnader som uppstår för att återställa företagets lönsamhet, men inte normala driftskostnader som uppstår under omstruktureringsperioden. Detta ärende rör emellertid ett företags behov av likviditet för att klara sig under en övergångsperiod tills en ny hållbar affärsmodell har införts. Som beskrivits ovan hade TV2 ett konkret finansieringsbehov, eftersom företaget inte hade tillgång till extern finansiering. I detta särskilda ärende, där det är fråga om en ren finansiell omstrukturering tills företaget övergår till en mer stabil verksamhetsplan, kan kommissionen även godta detta finansieringsbehov som en omstruktureringskostnad. Det var kreditfaciliteten i beslutet om undsättningsstöd (1 000 miljoner danska kronor) som gav företaget den tillfälliga buffert som behövdes för att täcka finansieringsbehovet. Denna facilitet var emellertid endast tillfällig och kunde endast utnyttjas när TV2 kunde visa på ett dokumenterat finansieringsbehov attesterat av en extern revisor. I slutändan behövde TV2 inte använda särskilt mycket av kreditfaciliteten (endast […] % av den). Dessutom användes merparten ([…] miljoner danska kronor) under den period som omfattades av kommissionens beslut om undsättningsstöd, dvs. inom sexmånadersperioden för undsättningsstödet innan omstruktureringsplanen lades fram.
(166)
TV2 har bidragit till ovan nämnda omstruktureringskostnader genom försäljning av tillgångar i form av försäljningen av sändningsnätet, till ett belopp av 640 miljoner danska kronor, och i form av extern finansiering genom att inteckna sin fastighet i Odense med 80 miljoner danska kronor. Detta bidrag på 720 miljoner danska kronor ligger en bra bit över den tröskel på 50 % som gäller för stora företag. Som anges ovan använde TV2 pengarna från försäljningen av sändningsnätet till att minska sin skuld. Dessa pengar kan därför inte användas för andra ändamål. Som framgår av ovanstående kommer alla stödåtgärder dessutom att upphöra från och med den dag då detta beslut antas, och inga nya stödåtgärder som anmälts i omstruktureringsplanen kommer att införas (se skäl 150 i detta beslut). Det är därför ingen fara för att, med avseende på punkt 45 i riktlinjerna, stöd som överstiger det som är nödvändigt finns kvar i företaget.
4.6 Andra villkor
(167)
Enligt punkt 46 i riktlinjerna kan kommissionen kräva ytterligare åtgärder från medlemsstaterna för att se till att stödet inte snedvrider konkurrensen i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset.
(168)
Kommissionen har noterat de argument som Danmark framförde under det formella granskningsförfarandet, och den avsikt som stödmottagaren har gett uttryck för i styrkande handlingar om att omstruktureringsplanen ska göra det möjligt för TV2 att utnyttja affärsmöjligheter på samma sätt som konkurrenterna och att ta ut abonnemangsavgifter. Danmark och TV2 påpekar dessutom att TV2:s aktuella höga buffert av eget kapital med en soliditet (och räntebärande nettoskuld) som är betydligt högre (lägre) än konkurrenternas, endast är nödvändig på grund av osäkerheten runt de pågående rättsprocesserna och affärsmodellen. Både TV2 och Danmark ger uttryck för en allmän vilja att justera tillbaka kapitalstrukturen i nivå med den hos TV2:s konkurrenter när undersökningarna av statligt stöd är avslutade.
(169)
Kommissionen ser inte heller någon anledning till att TV2 ska ha en annan kapitalstruktur än sina konkurrenter när väl affärsmodellen är på plats och de pågående rättsprocesserna har avgjorts. En kapitalstruktur som baseras på ett (konstlat) högt egenkapital är en fördel för ett företag, eftersom det kommer att kunna få finansiering till förhållandevis låg ränta. Därför är det också viktigt att TV2 justerar ner sin kapitalstruktur till en nivå som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids. Kommissionen ser gärna att TV2 återgår till en normal kapitalstruktur genom utdelningar till staten framför att aggressivt stärka sin balansräkning genom lånefinansiering.
4.7 Övervakning och årlig rapport
(170)
I enlighet med punkterna 49 och 50 i riktlinjerna har Danmark åtagit sig att lägga fram rapporter för kommissionen senast sex månader från den dag stödet beviljades.
4.8 Antitrustfrågor
(171)
Kommissionen noterar att en av TV2:s konkurrenter har väckt en talan på antitrustområdet mot det planerade införandet av användaravgifter. Kommissionen är medveten om att närmare bestämmelser om ett stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än reglerna om statligt stöd kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (101). Domstolen har understrukit att skyldigheten att respektera sammanhanget mellan reglerna om statligt stöd och andra bestämmelser i fördraget är särskilt viktigt om dessa andra bestämmelser också syftar till att konkurrensen inte snedvrids. Enligt domstolens rättpraxis är emellertid förfaranden i statsstöds- och antitrustärenden oberoende förfaranden som är underkastade specifika regler. Domstolen har fastställt att följaktligen ”är kommissionen, när den beslutar om ett stöds förenlighet med den gemensamma marknaden, inte skyldig att invänta resultatet av ett parallellt förfarande som inletts i enlighet med ovan nämnda förordning nr [1], så snart den, efter en ekonomisk analys av situationen och utan uppenbart fel i bedömningen av omständigheterna, har blivit övertygad om, att mottagaren av stödet inte handlar i strid med artiklarna [101 och 102 i EUF-fördraget]” (102). Antitrustärendet måste därför inte vara formellt avslutat för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut i statsstödsärendet.
(172)
Kommissionen vill understryka att i detta ärende är det inte själva stödet (faciliteten för undsättningsstöd), utan ett annat inslag i omstruktureringsplanen (användaravgifterna), som talan i antitrustärendet riktas mot. Användaravgifterna kommer att införas i början av 2012, dvs. efter det att stödfaciliteten har upphört, genom en ändring av TV2:s tillstånd. Det bör samtidigt noteras att merparten av stödet faktiskt utnyttjades under undsättningsperioden och godkändes i kommissionens beslut om undsättningsstöd av den 4 augusti 2008, och att allt stöd kommer att upphöra från och med den dag då detta beslut antas.
(173)
Om talan i antitrustärendet, eller kommentarerna från tredje parter i detta förfarande, även ska tolkas som en talan mot att TV2 blir en betal-tv-kanal, är det tillräckligt att konstatera att blotta införandet av användaravgifter för huvudkanalen inte kan utgöra en överträdelse av antitrustlagstiftningen. När TV2:s huvudkanal blir en betal-tv-kanal blir detta en ny kanal på betal-tv-marknaden. Detta kommer sannolikt endast att inverka på konkurrenter som är verksamma på denna marknad, och till exempel leda till att några aktörer måste lämna marknaden (de respektive betal-tv-paketen), eller sänka sina priser. Detta är emellertid bara normala effekter när en kraftfull konkurrent kommer in på marknaden. Den omständigheten att användaravgifter införs, och att detta kommer att öka konkurrensen, strider därför inte i sig mot artiklarna 102 och 106 i EUF-fördraget.
(174)
Den klagande, och några andra konkurrenter, hävdar i sina kommentarer att det planerade införandet av det s.k. TV2-alene-kortet kommer att ha konkurrensbegränsande effekter och samtidigt gynna distributören Boxer. Kort sagt innebär TV2-alene-kortsystemet att kunder som inte köper några andra betal-tv-tjänster skulle få TV2 gratis. Enligt den klagande skulle TV2-alene-kortet därför få kunder som planerar att abonnera på betal-tv att avstå från detta, till skada för TV2:s konkurrenter. Eftersom Danmark har lagt ner planerna på ett TV2-alene-kort, saknar påståendena om att detta skulle strida mot antitrustreglerna relevans, och kan därför inte påverka omstruktureringsplanens lagenlighet.
(175)
När det gäller vissa konkurrenters oro över att stödet som sådant kan användas för att finansiera ett aggressivt marknadsbeteende, påpekar kommissionen att det inte finns något som tyder på att det statliga stödet i sig kommer att medföra en överträdelse av andra bestämmelser i EUF-fördraget eller automatiskt leda till att TV2 kommer att agera på ett konkurrensbegränsande sätt.
(176)
Kommissionen finner att den anmälda omstruktureringsplanen är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, jämförd med kommissionens riktlinjer för undsättning och omstrukturering, förutsatt att följande villkor är uppfyllda.
(177)
Eftersom företaget sedan försäljningen av sändningsnätet befinner sig i en bättre ekonomisk situation, anser kommissionen att ingen av stödåtgärderna i omstruktureringsplanen (lån och kreditfacilitet) bör genomföras och att den existerande kreditfaciliteten (som godkändes i kommissionens beslut N 287/09 av den 4 augusti 2008) bör upphävas med omedelbar verkan från och med den dag då detta beslut antas. Kommissionen konstaterar att den ursprungligen anmälda garantin för försäljningen av sändningsnätet inte längre är relevant, eftersom sändningsnätet såldes utan en garanti.
(178)
Kommissionen noterar vidare Danmarks försäkran om att kompensationsåtgärden i form av ett åtagande att inte starta nya kanaler gäller både tv- och radiokanaler. Denna åtgärd bör fortsätta att gälla fram till den 31 december 2012 eller fram till införandet av användaravgifterna, om stödmottagaren får rätt att ta ut användaravgifter före denna dag. Tidpunkten för införandet av användaravgifter anses inträffa vid den tidpunkt då TV2 rent juridiskt får rätt att ta ut en sådan avgift.
(179)
Kommissionen noterar Danmarks åtagande att låta en oberoende finansexpert jämföra TV2:s kapitalstruktur med kapitalstrukturen i andra medieföretag och att justera kapitalstrukturen om den avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen. Om det finns rimliga skäl att inte justera kapitalet, kan den danska regeringen anmäla en ändring av omstruktureringsplanen till kommissionen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den facilitet som Danmark beviljade TV2 och som kommissionen godkände som undsättningsstöd i sitt beslut av den 4 augusti 2008, är förenlig med den inre marknaden, förutsatt att den omstruktureringsplan som anmäldes den 4 februari 2009 genomförs fullt ut och på de villkor som anges i artiklarna 2, 3 och 4.
Artikel 2
Från och med den dag då detta beslut antas ska den facilitet för undsättningsstöd som Danmark beviljade TV2 och som kommissionen godkände i sitt beslut av den 4 augusti 2008 upphävas. Ingen av de andra stödåtgärderna som Danmark anmälde till kommissionen den 4 februari 2009 får genomföras.
Artikel 3
Den kompensationsåtgärd som Danmark har föreslagit i form av ett åtagande för TV2 att inte starta nya tv- eller radiokanaler ska fortsätta att gälla tills den anmälda omstruktureringsplanen löper ut den 31 december 2012. Om TV2 emellertid får rätt att ta ut abonnemangsavgifter (användaravgifter) före denna dag, upphör åtagandet att inte starta några nya radio- och tv-kanaler att gälla den dagen.
Artikel 4
Den danska regeringen ska i slutet av 2012 eller början av 2013 låta en oberoende finansexpert göra en analys av TV2:s kapitalstruktur genom att jämföra den med kapitalstrukturen i andra relevanta medieföretag. Om TV2:s kapitalstruktur avviker väsentligt från medianen eller genomsnittet för de relevanta medieföretagen, ska den danska regeringen justera kapitalstrukturen vid bolagsstämman i april 2013 för att avhjälpa denna situation.
Artikel 5
Danmark ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.
Utfärdat i Bryssel den 20 april 2011.