PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012
ze dne 27. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
(2)
V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(6)
Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).
3. Šetření
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.
(10)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(11)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.
(12)
Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.
(13)
Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.
(15)
Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.
(16)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itálie;
b)
vyvážející výrobce v Jižní Africe:
-
SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;
c)
dovozci:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,
-
SENTECH International, Francie;
d)
uživatel:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.
(18)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(20)
V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).
(22)
Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(24)
Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.
(25)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.1 ČLR
(27)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2.1.1 Srovnatelná země
(28)
Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(29)
V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.
(30)
Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
2.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2.1.3 Vývozní cena
(34)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.1.4 Srovnání
(35)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.
2.1.5 Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.
2.2 Jižní Afrika
(37)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
2.2.2 Vývozní cena
(39)
Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.
2.2.3 Srovnání
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.
2.3 Ukrajina
(42)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.
2.3.1 Běžná hodnota
(43)
Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.
2.3.2 Vývozní cena
(44)
Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.3.3 Srovnání
(45)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.
3. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžné poznámky
(46)
Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.
(47)
Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.
(48)
Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.
3.2 ČLR
3.2.1 Předběžné poznámky
(49)
V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.
(50)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.
3.2.2 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie
(51)
Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.
(52)
Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.
3.2.3 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(53)
Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(54)
Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.
3.2.5 Nevyužitá kapacita a zásoby
(55)
Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.
3.2.6 Obcházení opatření
(56)
Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.
3.3 Jižní Afrika
3.3.1 Předběžné poznámky
(57)
V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.
(58)
Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.
(59)
Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.
(60)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.
3.3.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(61)
Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.
(62)
Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.
3.3.3 Nevyužitá kapacita a zásoby
(63)
Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70-75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500-3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(64)
Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Předběžné poznámky
(65)
Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.
(66)
Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.
3.4.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(67)
Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.
3.4.3 Nevyužitá kapacita
(68)
V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3.4.4 Obcházení opatření
(69)
Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.
3.5 Závěr
(70)
U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.
(71)
Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.
(72)
Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(73)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.
(74)
Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
D. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(75)
V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(76)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:
-
skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),
-
Teufelberger Seil GmbH (Německo),
-
ŽDB Group a. s. (Česká republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),
-
D. Koronakis SA (Řecko),
-
N. Leventeris SA (Řecko),
-
Drumet SA (Polsko),
-
Metizi JSC (Bulharsko),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francie),
-
Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),
-
Redaelli Tecna Spa (Itálie),
-
Remer SRL (Itálie),
-
Metal Press SRL (Itálie),
-
Randers Reb International A/S (Dánsko).
(77)
Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(78)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.
(79)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.
2007
2008
2009
RIP
Spotřeba v Unii
(v tunách)
255 986
257 652
201 975
203 331
index
100
101
79
79
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení
(80)
V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(81)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(82)
Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.
(83)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
2.2 Dovoz z ČLR a Ukrajiny
2.2.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(85)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.
(86)
Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
9 844
10 081
5 830
4 553
index
100
102
59
46
Podíl na trhu (v %)
3,8
3,9
2,9
2,2
index
100
102
75
58
Cena dovozu
1 073
1 195
1 394
1 388
index
100
111
130
129
2.2.2 Cenové podbízení
(88)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.
2.3 Dovoz z Jižní Afriky
2.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky
(89)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.
(90)
Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
1 229
846
73
281
index
100
69
6
23
Podíl na trhu (v %)
0,5
0,3
0,0
0,1
index
100
68
7
29
Cena dovozu
1 504
1 929
2 217
2 280
index
100
128
147
152
2.3.2 Cenové podbízení
(92)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
3. Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena
3.1 Korejská republika
(93)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.
(94)
Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.
3.2 Moldavsko
(95)
Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.
3.3 Maroko
(96)
V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.
4. Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.
(98)
Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
5.1 Předběžné poznámky
(100)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(101)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(102)
Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
5.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Objem výroby
(v tunách)
182 681
182 691
159 266
165 394
index
100
100
87
91
b) Kapacita a míra využití kapacity
(104)
Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Kapacita
265 779
261 383
239 312
249 254
index
100
98
90
94
Využití kapacity
69 %
70 %
67 %
66 %
index
100
102
97
97
c) Zásoby
(105)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Konečný stav zásob
(v tunách)
12 656
13 254
12 790
12 651
index
100
105
101
100
d) Objem prodeje
(106)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
112 387
106 431
80 340
89 551
index
100
95
71
80
e) Podíl na trhu
(107)
Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Podíl na trhu
44 %
41 %
40 %
44 %
index
100
94
91
100
f) Růst
(108)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.
g) Zaměstnanost
(109)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Zaměstnanost
3 052
2 978
2 752
2 694
index
100
98
90
88
h) Produktivita
(110)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Produktivita
59,9
61,3
57,9
61,4
index
100
102
97
103
i) Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.
5.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
j) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(112)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
3 219
3 492
3 720
3 560
index
100
108
116
111
k) Mzdy
(113)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
index
100
92
85
88
l) Investice a schopnost získat kapitál
(114)
Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Investice
(v tisících EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
index
100
73
51
68
m) Ziskovost na trhu Unie
(115)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Ziskovost na trhu Unie (v %)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Návratnost investic
(116)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Návratnost investic (v %)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Peněžní tok
(117)
Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Peněžní tok
(v tisících EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
index
100
190
298
226
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(118)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
(119)
Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.
5.4 Závěr
(120)
Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(121)
Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.
(122)
Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(123)
V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.
(124)
Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(126)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.
(128)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(129)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
4. Zájem uživatelů
(131)
Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.
(132)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(133)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(134)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.
(135)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.
(136)
Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
7. Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 102/2012
av den 27 januari 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Tidigare undersökningar och gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Indien, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
(2)
Genom rådets förordning (EG) nr 1601/2001 (3) infördes 2001 en slutgiltig antidumpningstull på mellan 9,7 % och 50,7 % på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Tullar på samma nivå infördes genom rådets förordning (EG) nr 1279/2007 (4), efter partiella interimsöversyner och översyner vid giltighetstidens utgång. Genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (5) utvidgades i april 2004 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Ukraina via Moldavien. Genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (6), utvidgades vidare i oktober 2004 de ursprungliga åtgärderna beträffande Kina till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Marocko.
(3)
Genom rådets förordning (EG) nr 1858/2005 (7) bibehölls de ursprungliga åtgärderna efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång kallas nedan den senaste undersökningen. Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 (8) utvidgades i maj 2010 de ursprungliga åtgärderna till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Republiken Korea, efter en undersökning av kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på stållinor med ursprung i Kina via Republiken Korea.
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Den 13 november 2010 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (9) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina.
(5)
Översynen inleddes sedan en motiverad begäran lämnats av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (Ewris) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens sammanlagda tillverkning av stållinor. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
(6)
I avsaknad av sådan bevisning när det gäller import med ursprung i Indien begärde sökanden ingen översyn vid giltighetstidens utgång avseende import med ursprung i Indien. De åtgärder som tillämpades på import med ursprung i Indien upphörde därför att gälla den 17 november 2010 (10).
3. Undersökning
(7)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare och deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en undersökning skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(8)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen inledningsvis att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina samt unionstillverkare och importörer berördes. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom två veckor efter inledandet av förfarandet och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Eftersom bara en exporterande tillverkare i Kina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionen beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina, och att ett frågeformulär skulle sändas till den ovannämnda tillverkaren.
(10)
Tjugo unionstillverkare/producentgrupper lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. På grundval av de upplysningar som lämnats av unionstillverkarna/producentgrupperna gjorde kommissionen ett urval på tre tillverkare/producentgrupper, som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen.
(11)
Åtta importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen. Eftersom bara två importörer faktiskt hade importerat den berörda produkten beslutade kommissionen dock att inte tillämpa något stickprovsförfarande och att sända ett frågeformulär till de ovannämnda importörerna.
(12)
Frågeformulär sändes därför till de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, till två importörer och till alla kända exporterande tillverkare i de tre berörda länderna.
(13)
Den exporterande tillverkare i Kina som besvarade stickprovsformuläret underlät därefter att besvara frågeformuläret. Inga exporterande tillverkare i Kina anses därför ha samarbetat vid undersökningen.
(14)
En exporterande tillverkare i Ukraina lämnade ett ofullständigt svar vid tidpunkten för inledande av undersökningen. Tillverkaren uppmanades att besvara ett frågeformulär, vilket dock inte skedde. Inga exporterande tillverkare i Ukraina anses därför ha samarbetat vid undersökningen.
(15)
En exporterande tillverkare i Sydafrika besvarade frågeformuläret.
(16)
Vidare besvarade de tre unionstillverkare/producentgrupper som ingick i urvalet, två importörer och en användare frågeformuläret.
(17)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
a)
Unionstillverkare:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland
-
BRIDON-koncernen som består av två företag: Bridon International Ltd, Storbritannien, och BRIDON International GmbH, Tyskland
-
REDAELLI Tecna Spa, Italien
b)
Exporterande tillverkare i Sydafrika:
-
SCAW South Africa Ltd, Sydafrika
c)
Importörer:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland
-
SENTECH International, Frankrike
d)
Användare:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanien
(18)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2009-30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(19)
Den produkt som berörs (nedan kallad den berörda produkten) är samma produkt som i den ursprungliga och den senaste undersökningen, som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor). De klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.
2. Likadan produkt
(20)
I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga och den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn att stållinor som tillverkas i Kina och Ukraina och exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydafrika och exporteras till unionen, stållinor som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, Turkiet, och stållinor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(21)
En importör framförde ett argument som även togs upp i den senaste undersökningen av European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importören hävdade att den berörda produkten skiljer sig väsentligt från de produkter som tillverkas och säljs i unionen och att det bör göras åtskillnad mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål. Dessa argument behandlades ingående i den ursprungliga och den senaste förordningen genom vilka provisoriska respektive slutgiltiga åtgärder infördes för import av den berörda produkten. I mål T-369/08, EWRIA mot Europeiska kommissionen, ansåg dessutom tribunalen att kommissionen inte gjort någon uppenbart oriktig bedömning genom att inte skilja mellan linor för allmänna respektive särskilda ändamål i undersökningarna på grundval av tillgänglig bevisning (11).
(22)
Eftersom importören inte lämnade några nya uppgifter som visade att grundvalen för dessa ursprungliga slutsatser hade ändrats, bekräftas de slutsatser som dragits i den ursprungliga och den senaste förordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(23)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Inledande anmärkningar
(24)
Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina samarbetade till fullo. En exporterande tillverkare i Ukraina och en exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och ett frågeformulär avsett för exporterande tillverkare skickades till dem. Deras svar på frågeformuläret betraktades som ofullständigt och inkonsekvent, och inga kontrollbesök kunde göras på plats hos dem. De berörda företagen underrättades skriftligen om att det under dessa omständigheter skulle bli nödvändigt att använda sig av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I Sydafrika inkom den enda kända exporterande tillverkaren med uppgifter om sin export till unionen under översynsperioden, som utgjorde all export från Sydafrika till unionen under den perioden.
(25)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina, Sydafrika och Ukraina under översynsperioden till 4 833 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,4 %. Vid den senaste undersökningen uppgick den sammanlagda importen från de berörda länderna till 3 915 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %.
2. Dumpning av import under översynsperioden
(26)
I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den ursprungliga undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats eller där uppgifterna fanns tillgängliga. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Kina och Ukraina, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen.
2.1 Kina
(27)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av stållinor från Kina under översynsperioden till 4 530 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 2,2 %.
2.1.1 Jämförbart land
(28)
Eftersom Kina är en övergångsekonomi måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(29)
I den senaste undersökningen användes Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Vid den aktuella undersökningen föreslog sökanden att Turkiet återigen skulle användas. Ingen motsatte sig valet av jämförbart land.
(30)
Av undersökningen framkom att Turkiet hade en konkurrensutsatt marknad för stållinor, med tre inhemska tillverkare som tillgodoser ungefär 53 % av marknadsbehovet och med konkurrens från import från andra tredjeländer. I Turkiet tillämpas inga importtullar på den berörda produkten och det finns inga andra begränsningar för import av stållinor till landet. Slutligen var, såsom nämns i skäl 20, den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Turkiet likadan som den produkt som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren.
(31)
Därför dras slutsatsen att Turkiet utgör ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
2.1.2 Normalvärde
(32)
Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Turkiet. De uppgifter som lämnats av tillverkaren analyserades, och försäljningen konstaterades ha ägt rum vid normal handel och vara representativ.
(33)
Normalvärdet fastställdes sålunda som det vägda genomsnittliga försäljningspris på den inhemska marknaden som den samarbetsvilliga tillverkaren i Turkiet tagit ut av icke-närstående kunder.
2.1.3 Exportpris
(34)
Eftersom de kinesiska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligare för beräkningen av dumpningsmarginalen än uppgifterna från Eurostat, eftersom de relevanta KN-numren omfattar en bredare produktdefinition än den berörda produkt som definieras i skäl 19.
2.1.4 Jämförelse
(35)
I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes för transport- och försäkringskostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
2.1.5 Dumpningsmarginal
(36)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att det förekom betydande dumpning på omkring 38 %.
2.2 Sydafrika
(37)
Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Sydafrika till 281 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån. Denna import hänförde sig till 100 % till den enda kända exporterande tillverkaren.
2.2.1 Normalvärde
(38)
Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Sydafrika av icke-närstående kunder, eftersom denna försäljning konstaterats ske vid normal handel och vara representativ.
2.2.2 Exportpris
(39)
All exportförsäljning av den berörda produkten skedde direkt till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
2.2.3 Jämförelse
(40)
I syfte att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transport-, försäkrings- och kreditkostnader, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
2.2.4 Dumpningsmarginal
(41)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade att det förekom dumpning på 17 %, vilket är lägre än den dumpningsmarginal på 38,6 % som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
2.3 Ukraina
(42)
Under översynsperioden uppgick enligt Eurostat den sammanlagda importen av stållinor från Ukraina till 22 ton, vilket motsvarar en andel av unionsmarknaden på 0,1 %, dvs. en andel som motsvarar miniminivån.
2.3.1 Normalvärde
(43)
Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av uppgifterna i sökandens begäran om översyn och motsvarar det pris som betalades eller skulle betalas av icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Ukraina.
2.3.2 Exportpris
(44)
Eftersom de ukrainska tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter. Upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen ansågs lämpligast för beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom dessa uppgifter avser exakt den berörda produkt som definieras i skäl 19.
2.3.3 Jämförelse
(45)
För att säkerställa en rättvis jämförelse justerades exportpriset för kostnader för sjötransport och försäkring i sökandens begäran om översyn i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Resultatet blev att en dumpningsmarginal på mer än 80 % fastställdes för översynsperioden.
3. Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas
3.1 Inledande anmärkningar
(46)
Ingen av de 28 kända kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade.
(47)
De två sydafrikanska exporterande tillverkare som nämndes i begäran om översyn besvarade kommissionens frågor, men bara den med intresse av att exportera till unionen samarbetade genom att besvara ett frågeformulär. Det finns inga andra kända tillverkare i Sydafrika.
(48)
Vad beträffar Ukraina slutade den kända exporterande tillverkaren samarbeta, såsom förklaras i skäl 14. Inga andra tillverkare i Ukraina är kända.
3.2 Kina
3.2.1 Inledande anmärkningar
(49)
I den ursprungliga undersökningen infördes en enda antidumpningstull på 60,4 % för alla kinesiska företag. Importen från Kina minskade väsentligt, från 11 484 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (EU-15) till 1 942 ton under översynsperioden för den senaste undersökningen (EU-25), men ökade sedan till 4 530 ton under den aktuella översynsperioden. Det noteras emellertid att importen från Kina har ökat kontinuerligt sedan 2001. Kinas nuvarande marknadsandel är omkring 2,2 %.
(50)
För att kunna fastställa huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de exporterande tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader, exportpriser till unionen, produktionskapacitet och kringgående. Uppgifter om exportörernas importpriser fastställdes med hjälp av Eurostat, uppgifter om exportvolymer och priser på grundval av kinesisk statistik och uppgifter om kapacitet på grundval av upplysningar i begäran. Eurostats uppgifter konstaterades lämpa sig bäst för jämförelsen med kinesisk statistik, eftersom jämförelsen bara var möjlig för en bredare produktdefinition, såsom förklaras i nästa skäl.
3.2.2 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen
(51)
De statistiska uppgifter som är tillgängliga i kinesiska offentliga databaser gäller en bredare produktdefinition än den berörda produkten. Någon meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader kunde därför inte göras på grundval av dessa uppgifter. Den prisanalys för vilken den kinesiska databasen kunde användas baseras på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen.
(52)
På grundval av tillgängliga uppgifter enligt ovan konstaterades att priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt var betydligt lägre än priserna på exporten till unionen (omkring 30 % lägre, utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades). Eftersom exportförsäljningen från Kina till unionen skedde till dumpade priser (se skäl 36) är detta en indikation på att exporten till andra tredjelandsmarknader troligen dumpades till ännu lägre priser än exporten till unionen. Det ansågs dessutom att prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer kan ses som en indikation på den troliga prisnivån vid exportförsäljning till unionen om åtgärderna upphävdes. På denna grundval, och mot bakgrund av de låga priserna till marknader i tredjeländer, drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket följaktligen också skulle öka dumpningen.
3.2.3 Förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen
(53)
Det konstaterades också att unionsindustrins priser vid försäljning i unionen i genomsnitt var betydligt högre än den kinesiska exportörens priser vid export till marknader i andra tredjeländer. Den allmänt rådande prisnivån för den berörda produkten på unionsmarknaden gör unionen till en mycket attraktiv marknad, vilket gäller även för Kina. Den högre prisnivån på unionsmarknaden är ett incitament att öka exporten till unionen.
3.2.4 Dumpningsmarginal
(54)
Såsom konstateras i skäl 36 skedde exportförsäljningen från Kina till unionen till väsentligt dumpade priser baserat på normalvärdet för det jämförbara landet. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla finns det inget skäl att anta att importen inte skulle äga rum till dumpade priser på ungefär samma nivå och i ökade kvantiteter.
3.2.5 Outnyttjad kapacitet och lager
(55)
På grundval av uppgifter i begäran om översyn, som dubbelkontrollerats mot offentligt tillgängliga uppgifter (dvs. uppgifter som företagen offentliggjort på sina webbplatser) uppskattades kapaciteten för alla exporterande tillverkare i Kina till 1 355 000 ton. Sökandens uppskattning av de kinesiska tillverkarnas kapacitetsutnyttjande är omkring 63 %, vilket innebär att det finns outnyttjad kapacitet på över 500 000 ton. Sökanden lämnade också uppgifter om ytterligare produktionsanläggningar som är under uppförande och om den inhemska marknadens storlek. De kinesiska tillverkarna har alltså betydande outnyttjad kapacitet, som med stor marginal överstiger både exportkvantiteten till unionen under översynsperioden och den totala förbrukningen i unionen. Det finns därför kapacitet att öka exportkvantiteterna till unionen betydligt, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning i sådana kvantiteter. Det bör i detta hänseende noteras att det med hänsyn till förekomsten av ett stort antal konkurrerande tillverkare är mycket osannolikt att den inhemska marknaden i Kina skulle kunna absorbera de väsentliga volymer som den outnyttjade kapaciteten representerar.
3.2.6 Kringgående
(56)
Det konstaterades att de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten från Kina hade kringgåtts genom att importen lastades om i Marocko 2004 och i Republiken Korea 2010. Det tyder på att försäljarna av kinesiska stållinor har ett klart intresse av unionsmarknaden och är ovilliga att konkurrera på denna marknad till icke-dumpade priser. Detta ansågs utgöra ytterligare en indikation på att den kinesiska exporten troligen skulle öka och komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna upphävdes.
3.3 Sydafrika
3.3.1 Inledande anmärkningar
(57)
Det finns två kända tillverkare i Sydafrika. Såsom förklaras ovan samarbetade en exporterande tillverkare i denna översyn.
(58)
Den andra kända tillverkaren visade inget intresse av att exportera till unionen och uppgav att man utnyttjade sin produktionskapacitet till fullo och sålde på den inhemska marknaden i Sydafrika.
(59)
Importen från Sydafrika har minskat betydligt sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Marknadsandelen för importen från Sydafrika (0,1 %) understeg miniminivån under översynsperioden och uppgick till sammanlagt 281 ton. Merparten av denna import var dessutom avsedd för offshoreanvändning, som utvecklats avsevärt sedan den senaste undersökningen, och tullklarerades inte i EU. Endast mindre kvantiteter av den berörda produkten övergick till fri omsättning i EU.
(60)
För att fastställa huruvida dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes de uppgifter som den samarbetsvilliga exportören tillhandahållit om exportvolymer och exportpriser till unionen och tredjeländer, outnyttjad kapacitet och lager samt situationen på den inhemska marknaden i Sydafrika.
3.3.2 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen
(61)
Den samarbetsvilliga exportören av den berörda produkten lämnade uppgifter om volymer och priser på andra exportmarknader än unionen. Den exporterande tillverkaren säljer en stor del av sin produktion på exportmarknader även om exportvolymerna minskade under skadeundersökningsperioden. Företagets exportverksamhet är främst inriktad på två specifika marknadssegment: linor för gruvdrift i djupschakt och utrustning för offshoreborrning.
(62)
Företagets exportpriser till tredjeländer var i jämförelse med exportpriserna till unionen inklusive den tillämpliga antidumpningstullen överlag betydligt högre alla år under skadeundersökningsperioden (30-70 %). Prisfördelen för exportören på andra marknader i tredjeländer jämfört med priserna på unionsmarknaden tyder på att exportören inte skulle exportera stora kvantiteter till unionsmarknaden i framtiden om åtgärderna upphävdes. I detta avseende ansågs det dessutom, såsom förklaras i skäl 61, att företagets exportverksamhet är inriktad på produkter som inte i första hand efterfrågas på unionsmarknaden.
3.3.3 Outnyttjad kapacitet och lager
(63)
Sedan den senaste undersökningen har den exporterande tillverkarens lager legat på en stabil nivå. Kapacitetsutnyttjandet (omkring 70-75 %) låg också på normala nivåer med tanke på de tekniska begränsningarna i produktionsprocessen. Den maximala tillgängliga outnyttjade kapaciteten ligger mellan 1 500 och 3 500 ton. Den exporterande tillverkaren har inga planer på att öka produktionskapaciteten i någon större utsträckning. Kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen framstår som mycket begränsad, med tanke på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.
(64)
Vidare noteras att tillverkningen främst går till den inhemska marknaden där vinsterna blir höga, och företaget har därför inget intresse av att exportera stora kvantiteter till unionen.
3.4 Ukraina
3.4.1 Inledande anmärkningar
(65)
Eftersom den kända ukrainska exporterande tillverkaren inte samarbetade till fullo, såsom förklaras i skäl 14, grundades undersökningsresultaten på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom föga är känt om den ukrainska industrin baseras slutsatserna i det följande på de uppgifter som lämnades i sökandens begäran om översyn och på offentlig handelsstatistik. Det finns inga andra kända tillverkare i Ukraina, och övervägandena i det följande beträffande i synnerhet produktionskapacitet avser därför den kända exporterande tillverkaren.
(66)
I syfte att fastställa huruvida det är troligt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes undersöktes exportpriserna till tredjeländer och till unionen, outnyttjad kapacitet och kringgående.
3.4.2 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och exportpriserna till unionen
(67)
I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter användes de uppgifter om andra exportmarknader som lämnades i begäran om översyn och som baserades på offentlig statistik. En analys av de tillgängliga uppgifterna visade att de genomsnittliga exportpriserna till dessa länder var betydligt lägre än de genomsnittliga exportpriserna till unionen. Såsom redan förklarats när det gäller Kina och Sydafrika ansågs exportpriserna till andra tredjeländer utgöra en indikation på den troliga prisnivån för exportförsäljningen till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot den bakgrunden drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen och att det är mycket troligt att det kommer att röra sig om dumpade priser.
3.4.3 Outnyttjad kapacitet
(68)
Under de senaste åren har de två tidigare kända exporterande tillverkarna gått samman. Det ledde till att den produktionskapacitet som fastställdes vid den senaste undersökningen minskades. Enligt de uppgifter som lämnades i begäran om översyn och uppgifter från den kända exporterande tillverkaren är den uppskattade produktionskapaciteten i Ukraina mellan 35 000 och 40 000 ton, varav omkring 70 % faktiskt utnyttjas för tillverkning. Den outnyttjade kapaciteten, som uppgår till mellan 10 500 och 12 000 ton, tyder på att det i själva verket finns kapacitet att avsevärt öka exportkvantiteten till unionen. Den synbara förbrukningen i Ukraina, beräknad på grundval av den kända produktionen och statistiska uppgifter om import och export, tyder på att den inhemska marknaden inte kan absorbera eventuell ytterligare kapacitet. Ukraina har därför fortfarande större möjligheter än alla de andra berörda länderna att lägga om den outnyttjade kapaciteten till unionsmarknaden, i synnerhet som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.
3.4.4 Kringgående
(69)
Efter det att de gällande åtgärderna införts för import av stållinor från Ukraina konstaterades det att dessa åtgärder kringgicks genom import av stållinor från Moldavien. Det upptäckta kringgåendet betraktades som ytterligare en faktor som tydde på intresset för att komma in på unionsmarknaden och oförmågan att konkurrera på unionsmarknaden till icke-dumpade priser.
3.5 Slutsats
(70)
Fortsatt betydande dumpning konstaterades för Kina och Ukraina och i mindre utsträckning för Sydafrika, även om importvolymerna från Sydafrika och Ukraina var mycket små.
(71)
För bedömningen av sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna upphävdes analyserades outnyttjad kapacitet och tillgängliga lager samt prissättnings- och exportstrategier på olika marknader. Av undersökningen framkom att det fanns betydande outnyttjad kapacitet och stora lager i Kina och i mindre utsträckning i Ukraina. I Sydafrika fanns varken betydande outnyttjad kapacitet eller onormala lager. Vidare konstaterades för Kinas och Ukrainas del att exportpriserna till andra tredjeländer överlag var lägre än exportpriserna till unionsmarknaden, och att unionsmarknaden därför förblev en attraktiv marknad för de exporterande tillverkarna i dessa länder. Den sydafrikanska exporten till andra länder skedde dock till betydligt högre prisnivåer än exporten till unionen och tycktes inte vara dumpad. Därför drogs slutsatsen att det var mycket troligt att exporten från Kina och Ukraina till tredjeländer skulle läggas om till unionen om exportörerna kunde få tillträde till unionsmarknaden utan antidumpningsåtgärder. Med tanke på den outnyttjade produktionskapaciteten var det också sannolikt att importen från dessa länder skulle komma att öka. En analys av prissättningsstrategierna visade dessutom att denna export från Ukraina och Kina med stor sannolikhet skulle ske till dumpade priser. Dessa slutsatser förstärktes av att det för både Kina och Ukraina konstaterades att de gällande åtgärderna hade kringgåtts genom import via andra länder, vilket visade att exportländerna inte kunde konkurrera på unionsmarknaden till rättvisa priser. Den sydafrikanska tillverkaren ansågs däremot kunna konkurrera med andra tillverkare, även unionstillverkarna, på marknader i andra tredjeländer till rättvisa priser. Mot den bakgrunden slås det för Kinas och Ukrainas del fast att dumpningen sannolikt skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Mot bakgrund av den minskade dumpningen sedan den ursprungliga undersökningen, det faktum att exporten till andra länder skedde till betydligt högre priser än till EU och den låga efterfrågan på sydafrikanska produkter som är att vänta anses det däremot inte sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och omfatta betydande kvantiteter när det gäller importen från Sydafrika.
(72)
Ukrainas regering lämnade synpunkter på ovanstående och framhöll att påståendet att den ukrainska tillverkaren skulle ledas över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla är överdrivet och orimligt. Som stöd för sin ståndpunkt hävdade den ukrainska regeringen att de gällande åtgärderna hade medfört ett bortfall av kundkontakter i EU och till följd av detta att exporten till EU upphört samt att Ukrainas export nu i stället inriktas på Oberoende staters samvälde (OSS) och de asiatiska marknaderna. Den ukrainska regeringen lämnade dock inga synpunkter på unionsmarknadens attraktivitet till följd av den stora prisskillnaden på dessa marknader (se skäl 67), och undvek därmed att ta ställning till det faktum att det faktiskt är sannolikt att den ukrainska exporten skulle läggas om till unionen om åtgärderna upphävdes.
(73)
Efter meddelandet av uppgifter framhöll sökanden att den sydafrikanska tillverkarens minskade exportvolym till andra marknader förväntas leda till en ökad outnyttjad kapacitet som inte kommer att absorberas av hemmamarknaden och som därmed kommer att leda till en ökad import till unionen. Dessa argument kunde dock inte styrkas med någon bevisning. Däremot konstaterades det att den samarbetsvilliga exportörens minskade exportförsäljning under skadeundersökningsperioden mildrades av den inhemska försäljningen, som sjönk i mindre omfattning under samma period. Företagets sammanlagda försäljningsvolym ökade dessutom mellan 2009 och undersökningsperioden. Det finns därför inget som tyder på att sökandens argument skulle kunna vara berättigade.
(74)
Sökanden kritiserade vidare kommissionen för att inte ha beaktat den andra sydafrikanska tillverkarens bristande samarbetsvilja och att det faktum att detta företag inte tidigare haft någon export inte innebär att det inte kommer att exportera i framtiden. I detta sammanhang noteras att företaget inte hade någon export till unionen under skadeundersökningsperioden. Antidumpningsåtgärder är inget instrument för att förbjuda legitim export till unionen. Detta påstående måste därför avvisas.
D. PRODUKTIONEN I UNIONEN OCH UNIONSINDUSTRIN
(75)
I unionen tillverkas stållinor av över 25 tillverkare/producentgrupper, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(76)
Såsom anges i skäl 10 valdes tre tillverkare/producentgrupper ut bland de följande 20 unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:
-
BRIDON-koncernen bestående av Bridon International Ltd (Storbritannien) och Bridon International GmbH (Tyskland)
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland)
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Tyskland)
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland)
-
Teufelberger Seil GmbH (Tyskland)
-
ZBD Group A.S. (Tjeckien)
-
Cables y Alambres especiales SA (Spanien)
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)
-
D. Koronakis SA (Grekland)
-
N. Leventeris SA (Grekland)
-
Drumet SA (Polen)
-
Metizi JSC (Bulgarien)
-
Arcelor Mittal Wire France (Frankrike)
-
Brunton Shaw UK Limited (Storbritannien)
-
Sirme Si Cabluri SA / CORD SA (Rumänien)
-
Redaelli Tecna Spa (Italien)
-
Remer SRL (Italien)
-
Metal Press SRL (Italien)
-
Randers Reb International A/S (Danmark)
(77)
Det noteras att de tre unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 40 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, medan de 20 ovannämnda unionstillverkarna stod för 96 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela tillverkningen i unionen.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukning på unionsmarknaden
(78)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och uppgifter från Eurostat om all import till EU.
(79)
Förbrukningen i unionen minskade med 21 %, från 255 985 ton till 203 331 ton mellan 2007 och översynsperioden. Efter en liten ökning med 1 % 2008 minskade den framför allt betydligt, med 22 procentenheter, 2009 till följd av den ekonomiska nedgången, och låg kvar på ungefär samma nivå under översynsperioden.
2007
2008
2009
ÖP
Förbrukning i unionen
(ton)
255 986
257 652
201 975
203 331
Index
100
101
79
79
2. Import från de berörda länderna
2.1 Kumulering
(80)
I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av stållinor med ursprung i Kina, Sydafrika och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen.
(81)
I detta avseende konstaterades det att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Kina och Ukraina, men inte från Sydafrika, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och definitivt överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. I fråga om Sydafrika konstaterades att kapaciteten att öka exportkvantiteterna till unionen var mycket begränsad med tanke på den ringa outnyttjade kapaciteten och det faktum att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera eventuell ytterligare tillverkning.
(82)
När det gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna konstaterades att importen från Sydafrika inte direkt konkurrerade med importen från de två andra länderna. I detta avseende var priserna för de produkttyper som importerades från Sydafrika, såsom framgår av skälen 87 och 91, betydligt högre än priserna för importen från de två andra länderna. Dessa högre priser innebar att inget prisunderskridande kunde konstateras för importen från Sydafrika, medan ett betydande prisunderskridande konstaterades för importen från de två andra länderna.
(83)
När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade stållinor från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade stållinor var dessutom utbytbara med andra produkttyper som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade stållinorna med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de stållinor som tillverkades i unionen.
(84)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Kina och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Sydafrika bedömdes importen från det landet individuellt.
2.2 Import från Kina och Ukraina
2.2.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser
(85)
Importvolymen av den berörda produkten från Kina och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 54 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 43 procentenheter, som fortsatte under översynsperioden med ytterligare 13 procentenheter.
(86)
Marknadsandelen för importen från Kina och Ukraina minskade från 3,8 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden.
(87)
Importpriserna steg med 29 % under skadeundersökningsperioden. Efter att ha stigit med 11 % 2008 steg de ytterligare 2009 och var stabila under översynsperioden.
2007
2008
2009
ÖP
Import
(ton)
9 844
10 081
5 830
4 553
Index
100
102
59
46
Marknadsandel (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Index
100
102
75
58
Importpris
1 073
1 195
1 394
1 388
Index
100
111
130
129
2.2.2 Prisunderskridande
(88)
Eftersom de kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 47,4 % och 58,2 %.
2.3 Import från Sydafrika
2.3.1 Volym, marknadsandel och priser för import från Sydafrika
(89)
Importvolymen av den berörda produkten från Sydafrika har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 77 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sågs en betydande nedgång med 94 procentenheter, som följdes av en liten ökning med 17 procentenheter under översynsperioden.
(90)
Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 0,5 % till 0,1 % under skadeundersökningsperioden.
(91)
Importpriserna ökade stadigt, med 52 %, under skadeundersökningsperioden.
2007
2008
2009
ÖP
Import
(ton)
1 229
846
73
281
Index
100
69
6
23
Marknadsandel (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Index
100
68
7
29
Importpris
1 504
1 929
2 217
2 280
Index
100
128
147
152
2.3.2 Prisunderskridande
(92)
Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga sydafrikanska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och konstaterades vara negativt. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Sydafrika gäller denna slutsats även landet som helhet.
3. Import från länder till vilka åtgärderna utvidgats
3.1 Republiken Korea
(93)
Såsom nämns i skäl 3 konstaterades det att de ursprungliga åtgärderna avseende Kina kringgicks via Rebubliken Korea (Sydkorea). Den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina utvidgades därför till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Sydkorea, med undantag av de stållinor som faktiskt tillverkats av elva sydkoreanska tillverkare.
(94)
Efter undersökningen om kringgående och utvidgningen av antidumpningstullen till att även omfatta import som avsänts från Sydkorea minskade importen avsevärt, och marknadsandelen sjönk från 18,7 % 2007 till 12,8 % under översynsperioden. Denna procentandel tycks motsvara andelen för de sydkoreanska tillverkare som faktiskt tillverkade produkten och beviljats undantag.
3.2 Moldavien
(95)
Importen med ursprung i eller som avsänts från Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig.
3.3 Marocko
(96)
Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko minskade med 51 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen var under 0,5 % under skadeundersökningsperioden.
4. Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna
(97)
Importvolymen av vissa linor eller kablar av järn eller stål med ursprung i Ryssland, enligt definitionen i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1601/2001 (12), minskade med 41 % under skadeundersökningsperioden.
(98)
Marknadsandelen för importen från Ryssland minskade från 1,5 % 2007 till 1,1 % under översynsperioden.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(99)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
5.1 Inledande anmärkningar
(100)
Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 75 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(101)
När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats av de unionstillverkare som ingår i urvalet.
(102)
En av tillverkarna i Bridon-koncernen som ingick i urvalet, Bridon International Limited, förde sina räkenskaper i brittiska pund under skadeundersökningsperioden. Vissa skadeindikatorer påverkades därför av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden.
5.2 Uppgifter om unionsindustrin
a) Produktion
(103)
Unionsindustrins produktion minskade med 9 % mellan 2007 och översynsperioden, från 182 681 ton till 165 394 ton. Produktionsvolymen förblev oförändrad under 2008 för att sedan minska betydligt, med 13 %, 2009 till följd av den globala ekonomiska nedgången. Den återhämtade sig under översynsperioden och ökade med 4 procentenheter. Produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden, vilket berodde på efterfrågan på marknader utanför EU.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Produktionsvolym
(ton)
182 681
182 691
159 266
165 394
Index
100
100
87
91
b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(104)
Produktionskapaciteten minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 minskade den med 10 % för att sedan öka med 4 procentenheter under översynsperioden. Eftersom produktionen relativt sett minskade mer än kapaciteten minskade kapacitetsutnyttjandet från 69 % 2007 till 66 % under översynsperioden.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Kapacitet
265 779
261 383
239 312
249 254
Index
100
98
90
94
Kapacitetsutnyttjande
69 %
70 %
67 %
66 %
Index
100
102
97
97
c) Lager
(105)
Unionsindustrins utgående lager ökade 2008 och 2009 men minskade under översynsperioden till 2007 års nivå.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Utgående lager
(ton)
12 656
13 254
12 790
12 651
Index
100
105
101
100
d) Försäljningsvolym
(106)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 20 % mellan 2007 och översynsperioden. Efter att ha minskat med 5 % 2008 minskade försäljningsvolymen med ytterligare 24 procentenheter 2009 som en följd av den ekonomiska nedgången. Denna utveckling överensstämmer med utvecklingen för unionsmarknaden, som minskade med 21 % mellan 2007 och översynsperioden till följd av den ekonomiska nedgången.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)
112 387
106 431
80 340
89 551
Index
100
95
71
80
e) Marknadsandel
(107)
Unionsindustrin lyckades behålla en oförändrad marknadsandel på 44 % mellan 2007 och översynsperioden. Under 2008 och 2009 minskade marknadsandelen dock till 41 % respektive 40 % av förbrukningen i unionen.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Marknadsandel
44 %
41 %
40 %
44 %
Index
100
94
91
100
f) Tillväxt
(108)
Mellan 2007 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 21 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 20 %. Unionsindustrin vann alltså en liten marknadsandel, medan importen från de berörda länderna förlorade nästan 2 procentenheter under samma period.
g) Sysselsättning
(109)
Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 12 % mellan 2007 och översynsperioden. Den största minskningen skedde 2009, då sysselsättningen föll med 8 procentenheter. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Sysselsättning
3 052
2 978
2 752
2 694
Index
100
98
90
88
h) Produktivitet
(110)
Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som resultat per heltidsekvivalent anställd och år, var instabil under skadeundersökningsperioden och ökade med 2 procentenheter 2008 för att sedan minska med 5 procentenheter 2009 och därefter öka med 6 procentenheter under översynsperioden.
Unionsindustrin
2007
2008
2009
ÖP
Produktivitet
59,9
61,3
57,9
61,4
Index
100
102
97
103
i) Dumpningsmarginalens storlek
(111)
Verkningarna för unionsindustrin av de stora faktiska dumpningsmarginalerna kan med hänsyn till den totala importvolymen från de berörda länderna och förekomsten av antidumpningstullar inte anses vara betydande.
5.3 Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet
j) Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(112)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade med 11 % mellan 2007 och översynsperioden. Priserna ökade gradvis med 16 % fram till 2009 för att sedan sjunka med 5 procentenheter under översynsperioden. Denna prisutveckling hänger samman med att unionsindustrin kunde föra över order med höga priser som tagits emot före den ekonomiska nedgången till 2009. Den hänger också samman med att unionsindustrin successivt övergick till stållinor med större diameter, som betingar högre priser.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)
3 219
3 492
3 720
3 560
Index
100
108
116
111
k) Löner
(113)
Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2007 och skadeundersökningsperioden. Det går dock inte att dra några meningsfulla slutsatser av tabellen nedan, eftersom lönen per anställd påverkades kraftigt av valutakursfluktuationer mellan det brittiska pundet och euron under skadeundersökningsperioden.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Lön per heltidsekvivalent (euro)
55 062
50 570
46 638
48 329
Index
100
92
85
88
l) Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(114)
Investeringarna avseende stållinor minskade med 32 % under skadeundersökningsperioden men var ändå betydande och uppgick till 35 miljoner euro. Investeringarna avsåg främst stållinor med höga marginaler. De tillverkare som ingick i urvalet hade inga svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden eftersom investeringarna vanligen kunde återbetalas inom några år.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Investeringar
(tusen euro)
12 331
9 038
6 283
8 406
Index
100
73
51
68
m) Lönsamhet på unionsmarknaden
(115)
De tillverkare som ingick i urvalet lyckades göra vinster under hela skadeundersökningsperioden. De vinster som nåddes mellan 2008 och översynsperioden låg över det vinstmål på 5 % som fastställts i den ursprungliga undersökningen. De resultat som nåddes av tillverkarna i urvalet förklaras främst av prisutvecklingen mellan 2007 och översynsperioden och av den ihållande globala efterfrågan för tillverkarna i urvalet, som gjorde det möjligt för dem att späda ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten under översynsperioden förklaras av ett prisfall och en minskning av produktionsvolymen som påverkade produktionskostnaden negativt.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Lönsamhet på unionsmarknaden (%)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Avkastning på investeringar
(116)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av stållinor i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av stållinor, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Avkastning på investeringar (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Kassaflöde
(117)
Kassaflödet förbättrades mellan 2007 och översynsperioden och följde den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.
Utvalda tillverkare
2007
2008
2009
ÖP
Kassaflöde
(tusen euro)
20 255
38 579
60 276
45 841
Index
100
190
298
226
p) Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(118)
De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, sysselsättning och investeringar sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta tillvara möjligheter på marknader i och utanför EU i segment där höga marginaler kan nås. Unionsindustrins förbättrade ekonomiska och finansiella situation efter införandet av antidumpningsåtgärder 1999 visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning.
(119)
Ukrainas regering påpekade att den inte kunde förstå på vilket sätt avskaffandet av antidumpningstullar på importen från Ukraina skulle kunna skada unionsindustrin när dess skadeindikatorer oftast visade på positiva tendenser under den ekonomiska krisen, särskilt mellan 2009 och översynsperioden. Denna analys grundades dock på en begränsad tidsperiod och inte på hela skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att denna period inte är representativ för den allmänna utvecklingen, som inleddes vid en tidpunkt då vinstmålet inte ens uppnåddes men som senare uppnåddes trots den ekonomiska kris som påverkade unionsindustrin och dess indikatorer i slutet av skadeundersökningsperioden. Den relativt positiva allmänna bild som unionsindustrin uppvisade (se skälen 112 och 115) förklaras å ena sidan av den stora orderingången i slutet av 2008 med effekter som var utspridda över 2009 samt av den ökade förbrukningen på marknader utanför EU, vilket bidrog till den allmänna positiva utvecklingen när det gäller de vinstrelaterade indikatorerna.
5.4 Slutsats
(120)
Trots att förbrukningen minskade med 21 % lyckades unionsindustrin behålla sin marknadsandel samtidigt som priserna ökade med 11 %, lagren låg kvar på en rimlig nivå och produktionsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.
F. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA
(121)
Såsom förklaras i skälen 55 och 68 har de exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja den outnyttjade kapaciteten. Den outnyttjade kapaciteten uppgår till över 500 000 ton, vilket motsvarar hela förbrukningen i unionen. Om åtgärderna upphävdes är det därför sannolikt att stora kvantiteter stållinor från Kina och Ukraina skulle komma in på unionsmarknaden för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar och ytterligare öka marknadsandelen.
(122)
Såsom förklaras i skäl 88 konstaterades priserna på importen från Kina och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 67. Ett sådant prisbeteende i förening med den förmåga som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Såsom visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Kina och Ukraina, såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina upphävdes.
(123)
Vad Sydafrika beträffar tycks den outnyttjade kapaciteten vara begränsad, såsom förklaras i skäl 63. Såsom förklaras i skäl 92 konstaterades att de sydafrikanska exportpriserna till EU inte underskred unionsindustrins priser. Eftersom de exporterade volymer som kom in på unionsmarknaden var så små jämfördes exportpriserna för sydafrikanska stållinor till de fem huvudsakliga marknaderna utanför EU också med unionsindustrins priser för varje produkttyp. Inte heller dessa priser befanns underskrida unionsindustrins priser.
(124)
Med tanke på den begränsade outnyttjade kapaciteten och frånvaron av prisunderskridande dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna avseende import med ursprung i Sydafrika med största sannolikhet inte skulle leda till att skadan för unionsindustrin återkom.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(125)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa effekter för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(126)
Mot den bakgrunden undersöktes det om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Kina och Ukraina i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(127)
Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Framför allt det faktum att unionsindustrin behöll sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden står i skarp kontrast till den situation som rådde innan åtgärder infördes 1999. Vidare konstateras att unionsindustrin förbättrade sin lönsamhet mellan 2007 och översynsperioden. Det erinras också om att kringgående konstaterats när det gäller importen från Marocko, Moldavien och Sydkorea. Om denna utveckling inte hade ägt rum kunde unionsindustrins situation ha varit ännu gynnsammare.
(128)
Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Om åtgärderna mot import med ursprung i Kina och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras.
3. Importörernas intresse
(129)
Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande effekter. Såsom anges i skäl 11 besvarade två importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Undersökningen visade dock att det fanns andra försörjningskällor och att priserna på importen från andra länder låg på ungefär samma nivåer som de kinesiska priserna.
(130)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka importörerna i orimlig utsträckning.
4. Användarnas intresse
(131)
Stållinor har en mängd användningsområden och ett stort antal användarindustrier kan därför beröras, t.ex. fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, linbanetransport, väg- och vattenbyggnadsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar. Ovanstående förteckning över användarindustrier är endast vägledande.
(132)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 16 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor samt att stållinor inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för stållinor hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin.
5. Slutsats om unionens intresse
(133)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(134)
Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Sydafrika. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på slutsatserna ovan.
(135)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stållinor med ursprung i Kina och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Sydafrika bör däremot upphöra att gälla.
(136)
Såsom anges i skälen 2 och 3 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Ukraina och Kina utvidgats till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den antidumpningstull som bör bibehållas på import av den berörda produkten, enligt vad som anges i skäl 2, bör även fortsatt vara utvidgad till att även omfatta import av stållinor som avsänts från Moldavien, Marocko och Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien, Marocko eller Republiken Korea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör även vara befriad från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De elva exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 400/2010 bör även vara befriade från de åtgärder som införs genom den här förordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taric-numren 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 och 7312109819), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina.
2. En slutgiltig antidumpningstullsats på 60,4 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
3. En slutgiltig antidumpningstullsats på 51,8 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Ukraina.
4. Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Folkrepubliken Kina enligt punkt 2 ska utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Marocko eller inte (Taric-numren 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 och 7312109812), med undantag av de produkter som tillverkas av Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marocko (Taric-tilläggsnummer A567), och import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte (Taric-numren 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkas av nedanstående företag:
Land
Företag
Taric-tilläggs nummer
Republiken Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Ukraina enligt punkt 3 ska utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Moldavien, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Moldavien eller inte (Taric-numren 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 och 7312109811).
6. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
7. Översynen gällande import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Sydafrika, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98, ska avslutas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2012.