PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 585/2012
av den 26 juni 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Tidigare undersökningar och gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen).
(2)
Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i den förordningen samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som pålades en antidumpningstull på 51,9 %.
(3)
Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8).
(4)
Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävdes rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den senaste undersökningen).
(5)
De åtgärder som är i kraft är därmed de som infördes genom förordning (EG) nr 954/2006, dvs. 29,8 % på import från Kroatien, 35,8 % på import från Ryssland, med undantag för aktiebolaget Chelyabinsk Tube Rolling Plant och aktiebolaget Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (27,2 %), samt 25,7 % på import från Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Vad gäller CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) erinras om att dessa företagsnamn i februari 2007 ändrades till CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube respektive OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube har alltså upphört som rättssubjekt och all dess egendom och icke-materiella rättigheter och skyldigheter togs över av LLC Interpipe Niko Tube, som etablerades i december 2007.
(7)
I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt räknades antidumpningstullsatsen för Interpipe om utifrån en dom i Europeiska unionens domstol den 12 februari 2012 (11). Den tull som för närvarande gäller för denna grupp är 17,7 %, som fastställdes genom rådets förordning (EU) nr 540/2012 (12) där denna dom verkställdes.
1.2 Begäran om översynen vid giltighetstidens utgång
(8)
Den 28 juni 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (13) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina.
(9)
Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 29 mars 2011 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
(10)
Förutom ovanstående översyn vid giltighetstidens utgång har kommissionen parallellt inlett två partiella översyner enligt artikel 11.3 i grundförordningen när det gäller import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ukraina och Ryssland (14). Dessa partiella översyner inleddes efter en begäran från en grupp exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe group, och från en grupp exporterande tillverkare i Ryssland, TMK group. Båda översynerna har begränsats till en undersökning av dumpning som de sökande berörs av.
1.3 Undersökning
(11)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(12)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i såväl Ryssland och Ukraina som unionstillverkare och importörer berördes av undersökningen, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom två veckor efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Eftersom endast en exporterande tillverkare i Ryssland och endast en exporterande tillverkare i Ukraina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande på de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina men att ett frågeformulär skulle sändas till dessa tillverkare. Därefter beslutade den exporterande tillverkare i Ryssland som tillhandahöll de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande att inte samarbeta ytterligare genom att besvara frågeformuläret avsett för exporterande tillverkare i Ryssland.
(14)
Nitton unionstillverkare lämnade de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av de upplysningar som unionstillverkarna lämnat hade kommissionen före inledandet gjort ett provisoriskt urval på fyra tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. Efter kommentarer om lämpligheten av detta urval som inkom inom två veckor efter inledandet, ersatte kommissionen en av de provisoriskt valda tillverkarna med en annan.
(15)
Fyra importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta med kommissionen. Kommissionen beslutade därför att inte tillämpa stickprovsförfarandet och att i stället sända ett frågeformulär till dessa importörer.
(16)
Frågeformulär sändes därför till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, till fyra importörer och till alla exporterande tillverkare som gav sig tillkänna i de tre berörda länderna.
(17)
Ingen exporterande tillverkare i Ryssland lämnade svar på frågeformuläret. Ingen exporterande tillverkare i Ryssland anses därför ha samarbetat vid undersökningen.
(18)
En grupp exporterande tillverkare i Ukraina lämnade svar på frågeformuläret.
(19)
En exporterande tillverkare i Kroatien lämnade svar på frågeformuläret.
(20)
Vidare besvarade de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet, tre importörer och en användare frågeformuläret.
(21)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare:
-
Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien, och det närstående företaget TGS UK, Aberdeen, Förenade kungariket.
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien och det närstående företaget Almesa, Barcelona, Spanien.
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.
b)
Exporterande tillverkare i Kroatien:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Exporterande tillverkare i Ukraina:
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och de närstående handelsföretagen LLC Interpipe Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraina och Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz).
d)
Importörer och användare:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien.
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien.
(22)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2010-30 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(23)
Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (15) med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93.
(24)
Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. transport av gas och vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.
(25)
Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
2.2 Likadan produkt
(26)
I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Kroatien, Ryssland och Ukraina, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kroatien, Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
(27)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.1 Inledande anmärkningar
(28)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Kroatien, Ryssland och Ukraina under översynsperioden till 42 723 ton, vilket motsvarar en andel på 2,5 % av unionsmarknaden.
(29)
I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den senaste undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats och där tillgängliga uppgifter fanns. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Ryssland, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen. När det gäller Kroatien och Ukraina användes de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen lämnade liksom offentligt tillgängliga uppgifter.
3.2 Dumpning av import under översynsperioden
3.2.1 Allmän metod
(30)
Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien och Ukraina. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver därför endast vad som är specifikt för varje exporterande land. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Ryssland var samarbetsvillig grundades den övergripande analysen, inklusive beräkningen av dumpning, på bästa tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
3.2.2 Normalvärde
(31)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen gjordes först en undersökning för varje samarbetsvillig tillverkare om deras försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljning till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen.
(32)
För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen under översynsperioden uppgick till minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen.
(33)
Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(34)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(35)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga under översynsperioden.
(36)
Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, eller om den inhemska försäljningen inte var tillräcklig, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.
(37)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen.
3.2.3 Exportpris
(38)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.2.4 Jämförelse
(39)
Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
3.2.5 Dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna
(40)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för varje samarbetsvilligt företag.
3.3 Kroatien
(41)
Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från CMC Sisak, som är den enda exporterande tillverkaren av sömlösa rör i Kroatien, till under 1 % av den totala förbrukningen i unionen.
3.3.1 Normalvärde
(42)
Vid undersökningen fastställdes att även om den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt skälen 30 och 31, förekom ingen försäljning i normal handel. Normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren konstruerades därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen.
(43)
Normalvärdet konstruerades utifrån tillverkningskostnaden med ett skäligt tillägg för vinst och för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, grundat på tillgängliga uppgifter.
3.3.2 Exportpris
(44)
Den samarbetsvilliga tillverkaren exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, antingen direkt eller via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen.
3.3.3 Jämförelse
(45)
Jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik.
(46)
För att garantera en rättvis jämförelse i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen gjordes därför med hänsyn till transportkostnader, rabatter och avdrag, provisioner och kreditkostnader.
3.3.4 Dumpningsmarginal
(47)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att en betydande dumpning på omkring 60 % förekom under översynsperioden.
3.4 Ryssland
(48)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Ryssland under översynsperioden till 10 785 ton, vilket motsvarar en andel på cirka 1 % av unionsmarknaden.
3.4.1 Normalvärde
(49)
Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig exporterande tillverkare i Ryssland blev det som nämnts ovan nödvändigt att använda tillgängliga fakta för att fastställa om dumpning förekom under översynsperioden. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i brist på uppgifter från frågeformuläret, beräknades normalvärdet utifrån uppgifter från begäran om översyn och periodiska publikationer för metallbranschen för den mest grundläggande kvaliteten på sömlösa varmformade rör.
(50)
När det gäller gaspriserna i Ryssland noterades att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen när åtgärder infördes vid den senaste undersökningen (16). I den aktuella översynsundersökningen fastställdes normalvärdet utan hänsyn till om en justering för gaskostnader som de ryska exporterande tillverkarna betalade var nödvändig i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Anledningen var, som visas i skäl 53, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.
3.4.2 Exportpris
(51)
Det genomsnittliga exportpriset beräknades utifrån cif-värdet från Eurostat för motsvarande typer av sömlösa varmformade rör.
3.4.3 Jämförelse
(52)
I brist på kontrollerade uppgifter från frågeformuläret gjordes jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen utifrån uppgifter i begäran.
3.4.4 Dumpningsmarginal
(53)
I enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda beräknade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade på en dumpning på 38,4 %, vilket är högre än den dumpningsmarginal på 35,8 % som konstaterades i den senaste undersökningen.
3.5 Ukraina
(54)
Av tre kända exporterande tillverkare i Ukraina var det bara en exporterande tillverkare, Interpipe group, som samarbetade med kommissionen i den aktuella översynen. Denna tillverkare stod för cirka 70 % av Ukrainas sammanlagda tillverkning av sömlösa rör och för mer än 80 % av Ukrainas sammanlagda export till unionen. Ukrainas export till unionen i förhållande till unionens förbrukning uppgick under översynsperioden till under 2 %.
3.5.1 Normalvärde
(55)
Vid undersökningen fastställdes att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ enligt skälen 31-33. Normalvärdet fastställdes därför i enlighet med skälen 34-37.
(56)
När åtgärder infördes vid den senaste undersökningen noterades när det gäller energipriserna i Ukraina att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen (17). I den aktuella översynen fastställdes dock normalvärdet utan hänsyn till om en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen var nödvändig för energikostnader som de ukrainska exporterande tillverkarna betalade. Anledningen var, som visas i skäl 61, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det därför inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.
3.5.2 Exportpris
(57)
Interpipe group exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med skäl 38.
3.5.3 Jämförelse
(58)
Normalvärdet och exportpriset hos Interpipe group jämfördes enligt skäl 39. På denna grund har justeringar i tillämpliga och motiverade fall gjorts för skillnader när det gäller kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader och provisioner.
3.5.4 Dumpningsmarginal
(59)
Dumpningsmarginalen beräknades enligt skäl 40.
(60)
Som i den senaste undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den senaste undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till unionen. De förändrade omständigheter som motiverar detta byte av metod är en förändring i koncernens bolagsstruktur som innebär att det går att identifiera tillverkaren inom koncernen när det gäller försäljning och tillverkning.
(61)
Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 10 % för den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare som exporterade till EU under översynsperioden.
4. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
4.1 Inledande anmärkningar
(62)
Av ovanstående överväganden framgår att dumpningen fortsatte under översynsperioden. Sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla granskas nedan.
4.1.1 Kroatien
(63)
Som påpekades i skäl 46 konstaterades en betydande dumpningsmarginal under översynsperioden. Ägaren till den exporterande tillverkaren har därefter beslutat att göra sig av med företaget och den exporterande tillverkaren slutade därför att ta emot nya order under hösten 2011 samt upphörde med all produktion av sömlösa rör i slutet av 2011. Från 2012 finns alltså ingen tillverkning av sömlösa rör i Kroatien och exporten efter översynsperioden har bestått av mycket begränsade kvantiteter.
(64)
Översynsundersökningen visade att eftersom företaget tillverkade på beställning, fanns inte några större lager. På grund av det stora utbudet av olika rör och höga kostnader kan inga ekonomiska vinster göras på att hålla stora lager.
(65)
Med tanke på ovanstående och med hänsyn till att försäljningsprocessen av företaget fortfarande pågår, är det ytterst osannolikt att dumpningen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien kommer att fortsätta på kort och medellång sikt.
4.1.2 Ryssland
4.1.2.1 Inledande anmärkningar
(66)
Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.
(67)
Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ryssland, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader.
4.1.2.2 Volym och priser för den dumpade importen från Ryssland
(68)
Efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes i juni 2006, och översynen av dem i augusti 2008 genom rådets förordning (EG) nr 812/2008 (18), minskade importen med deklarerat ursprung i Ryssland stadigt och låg kvar på låg nivå till slutet av översynsperioden.
(69)
Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ryssland relativt låga.
4.1.2.3 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland
(70)
När det gäller den totala produktionskapaciteten för sömlösa rör i Ryssland, och i avsaknad av kontrollerade uppgifter, pekar olika offentliga informationskällor på att produktionskapaciteten är betydligt högre än efterfrågan på den inhemska marknaden.
(71)
Även om den ryska marknadsandelen i unionen inte ligger mycket över 1 % är den uppskattade ryska kapaciteten närmare 4 miljoner ton per år. Den ryska industrin utnyttjar endast cirka 70 % av sin produktionskapacitet. Om man drar av den kända inhemska förbrukningen och exportvolymerna till andra marknader enligt den ryska exportstatistiken finns det för närvarande en outnyttjad kapacitet på över 1 miljon ton per år vilket utgör nästan 65 % av unionens förbrukning. Trots den aktuella överkapaciteten och utifrån de uppgifter som klaganden har lämnat och som inte ifrågasatts av berörda parter, verkar den ryska kapaciteten kunna öka ytterligare under de kommande åren. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att företagets verksamhet redan bedrevs med högre kapacitet och att företaget inte hade för avsikt att utöka sin produktionskapacitet inom den närmaste framtiden. Denna exporterande tillverkare hävdade också att kapacitetsutnyttjandet hos den ryska industrin för sömlösa rör av järn och stål enligt en välrenommerad marknadspublikation var ”högt”, och att produktionsvolymen av den berörda produkten i Ryssland låg i linje med förbrukningen på den inhemska marknaden. Men eftersom företaget hade valt att inte samarbeta fanns dessa uppgifter från företaget inte i handlingarna i ärendet, och uppgifterna kunde heller inte kontrolleras. Dessutom angavs inte heller exakt vad som avsågs med uttrycket ”högt” i publikationen, varför inga slutsatser kunde dras. Kommentarerna rörande produktions- och förbrukningsnivåer i Ryssland för den berörda produkten ledde därför inte till någon ändring när det gäller den uppskattade befintligheten av en betydande outnyttjad kapacitet i Ryssland. Det bör påpekas att den uppskattade etablerade kapaciteten på nästan 4 miljoner ton per år inte har ifrågasatts sedan undersökningsresultatet framlagts för alla berörda parter.
4.1.2.4 Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(72)
Som anges ovan finns det en betydande överkapacitet i produktionen på den inhemska marknaden i Ryssland, vilket tyder på att det finns ett stort naturligt behov av att hitta alternativa marknader som kan ta emot överskottsproduktionen.
(73)
Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och den växer fortfarande. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen står det också klart att de ryska företagen är mycket intresserade av att utveckla sin närvaro på en av de största marknaderna i världen och behålla en betydande marknadsandel på unionsmarknaden. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att man borde ha använt de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande som grundval för slutsatserna om huruvida dumpning ägde rum och om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, i stället för att fastställa detta utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Denna exporterande tillverkare i Ryssland valde att inte samarbeta ytterligare. Företaget anförde dock samtidigt att det höll på att genomgå interna omstruktureringsprocesser och att ett ifyllt frågeformulär skulle innehålla uppgifter som sänts in efter tillkännagivandet om inledande. Detta skulle innebära att uppgifterna i fråga inte skulle kunna användas för att i detta ärende fastslå sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, eller för att fastställa om förhållandena hade ändrats i sådan omfattning att det motiverade en förnyad översyn av åtgärdernas nivå. Det ansågs därför att denna information inte kunde användas.
4.1.2.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(74)
Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat kan slutsatsen dras att betydande importvolymer från Ryssland fortfarande dumpas och att sannolikheten för fortsatt dumpning är stor. Med beaktande av den aktuella och potentiella outnyttjade kapaciteten i Ryssland och den omständigheten att unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen med attraktiva prisnivåer, kan slutsatsen dras att de ryska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
4.1.3 Ukraina
4.1.3.1 Inledande anmärkningar
(75)
Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden (skälen 54-61) undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.
(76)
Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ukraina, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina samt attraktionskraften för unionsmarknaden och andra tredjeländers marknader.
4.1.3.2 Volym och priser för den dumpade importen från Ukraina
(77)
Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts i juni 2006 minskade importen från Ukraina avsevärt och har sedan legat kvar på en ganska låg nivå med en marknadsandel i unionen på under 2 %. Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ukraina relativt låga. De genomsnittliga försäljningspriserna till andra exportmarknader än unionen, där inga antidumpningstullar tillämpas, befanns ligga på en liknande eller till och med lägre nivå än priserna till unionen.
4.1.3.3 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina
(78)
Utifrån offentligt tillgängliga uppgifter finns det tre huvudsakliga tillverkare av sömlösa rör i Ukraina med en sammanlagd uppskattad tillverkning på ungefär 1,5 miljoner ton per år, vilket är nästan detsamma som den totala förbrukningen i unionen.
(79)
Även om den ukrainska marknadsandelen inom unionen ligger på strax under 2 %, är den uppskattade outnyttjade kapaciteten i Ukraina 50 % eller 750 000 ton per år, vilket motsvarar nästan hälften av förbrukningen i unionen.
4.1.3.4 Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(80)
Undersökningen har bekräftat att alla de tre främsta ukrainska tillverkarna av sömlösa rör exporterar den berörda produkten till unionen. Den har också visat att den samarbetsvilliga parten exporterar till dumpade priser till unionen. Offentligt tillgängliga uppgifter visar också att de andra större tillverkarna exporterar sömlösa rör till unionen till priser som ligger under dem hos det samarbetsvilliga företaget.
4.1.3.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(81)
Med beaktande av att importen från Ukraina fortfarande dumpas och att exportförsäljningen till andra exportmarknader än Europeiska unionen sker till liknande eller lägre priser än unionspriserna samt med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Ukraina och den omständigheten att unionsmarknaden är en av största marknaderna i världen, kan slutsatsen dras att de ukrainska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
4.2 Slutsats
(82)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det finns en avsevärd och reell risk för att dumpningen för sömlösa rör med ursprung i Ukraina och Ryssland kommer att fortsätta om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Å andra sidan har särskilda omständigheter vad gäller Kroatien lett till slutsatsen att det inte råder någon risk för att dumpningen kommer att fortsätta för sömlösa rör med ursprung i Kroatien om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
5. UNIONSTILLVERKNINGEN OCH UNIONSINDUSTRIN
(83)
I unionen är det ungefär nitton tillverkare/producentgrupper som tillverkar sömlösa rör, vilket utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(84)
Såsom anges i skäl 14 valdes fyra tillverkare/producentgrupper ut bland följande nitton unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:
-
Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumänien.
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Tyskland.
-
Huta Batory, Polen.
-
Ovako Steel AB, Sverige.
-
Productos Tubulares SA, Spanien.
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland.
-
Rurexpol Sp. z.o.o., Polen.
-
Silcotub, Rumänien.
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien.
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien.
-
TMK Artrom, Rumänien.
-
Valcovny Trub Chomutov, Tjeckien.
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrike.
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjeckien.
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.
-
V & M, Frankrike.
-
Voest Alpine Tubulars, Österrike.
-
Železiarne Podbrezová, Slovakien.
(85)
Det noteras att de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden och för 35 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden, medan de nitton ovannämnda unionstillverkarna stod för 100 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela unionstillverkningen.
6. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
6.1 Förbrukning på unionsmarknaden
(86)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på uppgifter från Eurostat om all import till EU.
(87)
På grundval av dessa uppgifter fann man att unionens förbrukning minskade med 34 %, från 2 597 110 ton 2008 till 1 724 743 ton under översynsperioden. Förbrukningen under 2008 var mycket hög, vilket kan förklaras av det faktum att höga olje- och gaspriser under 2008 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan ökade. Minskningen skedde under 2009, då förbrukningen minskade med närmare 50 %. Efter 2009 började förbrukningen öka igen och fortsatte fram till översynsperioden.
2008
2009
2010
ÖP
Unionsförbrukningen (ton)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
index
100
52
62
66
6.2 Import från de berörda länderna
6.2.1 Sammantagen bedömning
(88)
I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen.
(89)
I detta avseende konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Ryssland och Ukraina, men inte från Kroatien, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och säkerligen överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. Vad gäller Kroatien visade analysen att importen till unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden och att tillverkningen helt har upphört efter översynsperioden. Det är därför inte troligt att situationen kommer att förändras på kort sikt.
(90)
Med tanke på att volymen för den dumpade importen från Kroatien under översynsperioden var försumbar och att den sannolikt inte kommer att öka på grund av vad som anges i skäl 88, ansågs de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen inte vara uppfyllda för import från Kroatien.
(91)
När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade sömlösa rör från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade sömlösa rör var dessutom utbytbara med andra typer som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade sömlösa rören med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de sömlösa rör som tillverkades i unionen.
(92)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Ryssland och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Kroatien bedömdes importen från det landet individuellt.
6.3 Import från Ryssland och Ukraina
6.3.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser
(93)
Importvolymen av den berörda produkten från Ryssland och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 47 % under skadeundersökningsperioden. En större minskning på 44 % skedde under 2009 och därefter har importen minskat något från 40 611 till 38 108 ton. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning.
(94)
Marknadsandelen för importen från Ryssland och Ukraina minskade från 2,7 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden.
(95)
När det gäller vägda genomsnittliga importpriser för sömlösa rör minskade de med 15 procentenheter under 2009, och ökade sedan igen under översynsperioden för att nå samma nivå som 2008. Denna minskning och den efterföljande ökningen följde i stort sett trenden för råvarupriset.
2008
2009
2010
ÖP
Import (ton)
72 328
40 611
39 505
38 108
index
100
56
55
53
Marknadsandel %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
index
100
111
93
88
Importpris
741,03
627,66
649,96
734,22
index
100
85
88
99
6.3.2 Prisunderskridande
(96)
Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet för import från Ryssland fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån för oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 20,4 % och 55,4 %.
6.4 Import från Kroatien
6.4.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser från Kroatien
(97)
Importvolymen av den berörda produkten från Kroatien har enligt uppgifter från Eurostat ökat med 133 % under skadeundersökningsperioden. Under 2008 var importen mycket låg och ökade sedan fram till 2010 för att under översynsperioden minska något igen. Totalt sett har importnivån från Kroatien förblivit mycket låg under hela skadeundersökningsperioden.
(98)
Marknadsandelen för importen från Kroatien ökade från 0,1 % till 0,3 % under skadeundersökningsperioden.
(99)
Importpriserna minskade stadigt, med 23 %, under skadeundersökningsperioden.
2008
2009
2010
ÖP
Import
index
100
153
251
233
Marknadsandel %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importpris
index
100
89
74
77
6.4.2 Prisunderskridande
(100)
Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga kroatiske tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och fastställdes till 29,3 %. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kroatien gäller denna slutsats även landet som helhet.
6.5 Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna
(101)
Importvolymen av sömlösa rör med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (19) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 80 % under skadeundersökningsperioden.
(102)
Marknadsandelen för importen från Kina minskade från 20,5 % 2008 till 3,1 % under översynsperioden.
7. UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION
(103)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
7.1 Inledande anmärkningar
(104)
Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 57 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(105)
När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingår i urvalet.
7.2 Uppgifter om unionsindustrin
a) Tillverkning
(106)
Unionsindustrins produktion minskade med 16 % mellan 2008 och översynsperioden, från 3 479 266 ton till 2 917 325 ton. Produktionsvolymen sjönk avsevärt, med 43 %, under 2009 till följd av den globala ekonomiska krisen. I linje med den ökade efterfrågan återhämtade sig produktionen under 2010 och översynsperioden och ökade med 27 % mellan 2009 och översynsperioden, men nådde inte längre upp till 2008 års nivå. Produktionsvolymen uppvisade en trend som liknade den för förbrukningen men minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden till följd av efterfrågan på andra marknader än unionsmarknaden.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Produktionsvolym (i ton)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
index
100
57
77
84
b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(107)
Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen minskade med 16 % minskade också kapacitetsutnyttjandet, från 80 % 2008 till 67 %, under översynsperioden. Den största nedgången, från 80 % till 45 %, skedde dock 2009 till följd av den minskade produktionsvolymen. Under 2010 och under översynsperioden ökade kapacitetsutnyttjandet stadigt.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
index
100
101
100
101
Kapacitetsutnyttjande
80 %
45 %
62 %
67 %
index
100
56
77
83
c) Lager
(108)
När det gäller lager görs produktionen till övervägande del på beställning. Även om lagernivåerna för tillverkarna i urvalet minskade avsevärt under 2009 men ökade nästan upp till 2008 års nivå med en lätt fluktuation under 2010 fram till översynsperioden, anses inte lagren som någon relevant skadeindikator i det här fallet.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Utgående lager (ton)
106 078
82 788
107 490
104 184
index
100
78
101
98
d) Försäljningsvolym
(109)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Efter en minskning på 42 % under 2009 ökade försäljningsvolymen igen med 21 procentenheter fram till översynsperioden. Denna utveckling är i linje med utveckling för förbrukningen på unionsmarknaden, vilken sjönk med 48 % under 2009 till följd av den ekonomiska krisen och började återhämta sig efteråt.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
index
100
58
73
79
e) Marknadsandel
(110)
Unionsindustrin lyckades successivt öka sin marknadsandel från 2008 och fram till översynsperioden. Denna ökning beror främst på antidumpningsåtgärderna som infördes på import från Folkrepubliken Kina 2009. Marknadsandelen nedan är andelen av unionsindustrins totala försäljning, både till icke-närstående och närstående kunder i unionen, uttryckt i procent av förbrukningen i unionen.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Marknadsandel
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
index
100
112
120
121
f) Tillväxt
(111)
Mellan 2008 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 34 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 21 %. Unionsindustrin vann alltså marknadsandelar medan importen från Ryssland och Ukraina tappade 0,6 % under samma period.
g) Sysselsättning
(112)
Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 8 % mellan 2008 och översynsperioden. Minskningen började 2009, fortsatte 2010, men ökade sedan igen med 11 % under översynsperioden med jämfört med 2010. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Sysselsättning
14 456
13 131
12 073
13 368
index
100
91
84
92
h) Produktivitet
(113)
Produktiviteten för unionsindustrins arbetskraft, uppmätt som resultat per heltidsekvivalent per år, var volatil under skadeperioden.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Produktivitet ton per anställd
240,7
150,8
221,6
218,2
index
100
63
92
91
i) Dumpningsmarginalens storlek
(114)
När det gäller de aktuella dumpningsmarginalernas storlek och deras påverkan på unionsindustrin, kan denna påverkan inte anses försumbar med tanke på den totala importvolymen från de berörda länderna.
7.3 Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet
a) Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(115)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden. Priserna ökade något under 2009 innan de föll med 17 % under 2010. Under översynsperioden gick priserna upp något jämfört med 2010. Denna prisutveckling är kopplad till det faktum att 2008 var ett år med mycket stor efterfrågan och höga priser på råvaror, vilket ledde till högre försäljningspriser. Effekterna av detta märktes fortfarande under första halvåret 2009. Från andra halvåret 2009 minskade efterfrågan mycket och priserna föll med sänkta priser på råvaror. Under översynsperioden verkade prisfallet ha stannat upp.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)
1 286
1 300
1 086
1 115
index
100
101
84
87
b) Löner
(116)
Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2008 och skadeundersökningsperioden. Inga relevanta slutsatser bör dras av detta.
c) Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(117)
Investeringarna i sömlösa rör ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var stora och uppgick till över 100 miljoner euro under översynsperioden. Sömlösa rör är en kapitalintensiv industri som kräver stora investeringar i produktionslinjerna för att vara konkurrenskraftig. Undersökningen visade att investeringarna gjordes för att bibehålla produktionskapaciteten på den aktuella nivån och inte i syfte att öka produktionsvolymen. Den visade också att de utvalda tillverkarna inte hade några svårigheter att få fram kapital under skadeundersökningsperioden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Investeringar (i tusen euro)
83 334
91 330
101 775
103 635
index
100
110
122
124
d) Lönsamhet på unionsmarknaden
(118)
Även om lönsamheten sjönk med 66 % under skadeundersökningsperioden, lyckades de utvalda tillverkarna uppnå lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Lönsamheten som uppnåddes från 2008 till översynsperioden låg över lönsamhetsmålet på 3 % som angavs i den senaste undersökningen. 2008 var ett mycket bra år med höga vinster. Under 2009 och även 2010 sjönk vinsten med 50 % jämfört med föregående år, men under översynsperioden ökade lönsamheten igen med 35 % jämfört med 2010 och var 6,6 %. Unionsindustrin lyckades anpassa sig till den minskade efterfrågan i unionen och fick hjälp av den fortsatta globala efterfrågan för de utvalda tillverkarna, vilket innebar att de kunde sprida ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten efter 2008 förklaras med den ekonomiska krisen som ledde till en avsevärt minskad efterfrågan, sänkta priser och minskade produktionsvolymer som hade negativ effekt på tillverkningskostnaden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Lönsamhet på unionsmarknaden (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
index
100
49
25
34
e) Avkastning på investeringar
(119)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av sömlösa rör i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av sömlösa rör, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden och förblev positiv under hela perioden. Avkastningen på investeringar föll med 80 % under skadeundersökningsperioden men ökade igen med 50 % jämfört med 2010 under översynsperioden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Avkastning på investeringar (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
index
100
23
13
20
f) Kassaflöde
(120)
Kassaflödessituationen försämrades mycket mellan 2008 och översynsperioden då det minskade med 93 %. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten vilket förklaras med avskrivningskostnaderna, som är höga i en så kapitalintensiv industri.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Kassaflöde (tusen euro)
466 198
345 152
45 562
33 614
index
100
74
10
7
g) Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(121)
De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, avkastningen på investeringar och kassaflödet sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta till vara möjligheter på marknader inom och utanför unionen, framför allt i segment där höga marginaler kan nås. Den förbättrade ekonomiska och finansiella situationen i unionen i kombination med införandet av antidumpningsåtgärder mot import från de berörda länderna 2006 och mot import från folkrepubliken Kina 2009, visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning även om den inte når 2008 års lönsamhetsnivå igen.
7.4 Slutsats
(122)
Även om förbrukningen minskade med 34 % lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel, och produktionsvolymen och försäljningsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.
8. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA
(123)
Så som förklarades i skälen 69, 70, 77 och 78 har exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga outnyttjade kapacitet på cirka 1 750 000 ton, vilket motsvarar hela unionens förbrukning. Den sammanlagda kapaciteten för de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina uppgår till 5 500 000 ton. Det är därför sannolikt att om åtgärderna upphör att gälla kommer stora mängder sömlösa rör från Ryssland och Ukraina att tränga in på unionsmarknaden för att återta den marknadsandel som förlorades på grund av gällande antidumpningstullar och öka den ytterligare.
(124)
Så som förklaras i skäl 95 konstaterades priserna på importen från Ryssland och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 80. Ett sådant prisbeteende, i förening med förmågan som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden, skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Så som visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Ryssland och Ukraina, såsom konstaterades i den senaste undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina upphävdes.
(125)
Det är viktigt att komma ihåg att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina. Unionsindustrin kunde dock inte till fullo dra fördel av dessa åtgärder eftersom marknadsandelarna för dessa länder har ersatts av lågprisimport från Kina. Detta inverkade förvisso genom att begränsa återhämtningen för unionsindustrin tills åtgärder infördes mot Kina 2009. Man kan därför dra slutsatsen att unionsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att unionsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna som de stora mängderna dumpad import på unionsmarknaden kan orsaka.
(126)
När det gäller Kroatien och som angavs i skäl 60 är den enda anläggningen till salu, produktionen har upphört helt och kommer sannolikt inte att återupptas på kort sikt. Med tanke på de försumbara volymer som exporterades till unionen, är det mycket osannolikt, även om produktionen skulle återupptas inom kort, att den volym som kan exporteras till unionen skulle nå de volymer som exporterades tidigare.
(127)
Med tanke på de försumbara exportvolymerna under skadeundersökningsperioden och det faktum att tillverkningen har upphört helt efter översynsperioden, kan slutsatsen dras att om åtgärderna mot import med ursprung i Kroatien skulle upphöra, skulle det med all sannolikhet inte leda till att skadan för unionsindustrin återkom.
9. UNIONENS INTRESSE
9.1 Inledning
(128)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(129)
Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall.
9.2 Unionsindustrins intresse
(130)
Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Det är framför allt det faktum att unionsindustrin har ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden som är en stark indikator på att unionsindustrin klarade av att anpassa sig till de förändrade marknadsförhållandena. Unionsindustrin förblev också lönsam under hela skadeundersökningsperioden.
(131)
Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Införandet av åtgärder kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att öka sin försäljningsvolym och lönsamhetsnivå för att kunna fortsätta att investera i sina tillverkningsanläggningar. Om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras.
9.3 Importörernas intresse
(132)
Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att importörer inte skulle drabbas av några större konsekvenser om åtgärder infördes. Såsom anges i skäl 18 besvarade tre importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Eftersom undersökningen visade att de samarbetsvilliga importörerna hämtar sömlösa rör från olika leverantörer från många olika länder och att priserna låg på konkurrensmässig nivå, kommer eventuella effekter av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina att bli begränsade.
(133)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på importörernas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning.
9.4 Användarnas intresse
(134)
Enligt den information som finns tillgänglig framgår att andelen för sömlösa rör i användarnas produktionskostnader är ganska låg. Sömlösa rör används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan vid en fortsättning av åtgärderna skulle därför inte bli stor.
(135)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 18 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor, samt att sömlösa rör inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för sömlösa rör hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin.
9.5 Slutsats om unionens intresse
(136)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
10. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(137)
Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Kroatien. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.
(138)
En rysk exportör begärde att bli hörd av kommissionens förhörsombud, vilket också beviljades. Samma exportör hävdade att kommissionen hade fel i sin slutsats att denna exportör inte samarbetade i undersökningen. Denna exportör hade gett sig till känna som berörd part och hade sänt in två redogörelser huvudsakligen rörande skada, och kommissionen hade tagit hänsyn till dessa. Emellertid hade exportören inte besvarat frågeformuläret om antidumpning och inte tillhandahållit några uppgifter om exportpriset. Kommissionen hade således ingen annan möjlighet än att beräkna normalvärdet för Ryssland utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Exportören ifrågasatte inte användningen av denna metod. Därför kan denna exportör inte anses ha samarbetat fullt ut i samband med undersökningen.
(139)
Samma exportör hävdade också att meddelandet av uppgifter var vagt, motstridigt och otillräckligt motiverat. Detta påstående underbyggdes emellertid inte.
(140)
En annan rysk exportör hävdade att man inte borde göra en sammantagen bedömning av importen från Ryssland och importen från Ukraina. Men i den senaste undersökningen bedömdes importen från Ryssland och Ukraina sammantaget (tillsammans med importen från Kroatien). Eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen fortfarande är uppfyllda när det gäller importen från Ryssland och Ukraina, bedömdes verkningarna av en sådan import sammantaget (se skälen 88-92). Det lades inte fram några argument som kunde motivera en ändring av metoden i det sammanhanget.
(141)
Flera av de berörda parterna anförde att unionsindustrins situation inte motiverar att man upprätthåller åtgärderna, eftersom en återkommande skada är osannolik. Emellertid framfördes inga nya argument som skulle kunna leda till en annan slutsats om återkommande skada (se skälen 123-127).
(142)
Flera av de berörda parterna hävdade också att det är omotiverat att bibehålla åtgärderna så länge och krävde att de skulle avslutas. I det sammanhanget bör det påminnas om att detta är den första översynen vid giltighetstidens utgång av den nuvarande produktdefinitionen. Åtgärderna rörande denna produktdefinition har endast varit i kraft sedan 2006, vilket inte kan anses vara en omotiverat lång tid. Åtgärderna var visserligen i kraft från 1997 till 2004 för importen från Ryssland och från 2000 till 2004 för importen från Kroatien och Ukraina, men dessa åtgärder rörde en mycket snävare produktdefinition. Under alla omständigheter är det förhållandet att åtgärderna har varit i kraft under en rad år irrelevant, eftersom slutsatsen som dras i denna undersökning är att villkoren i artikel 11.2 i grundförordningen för fortsatta åtgärder är uppfyllda.
(143)
Slutligen hävdades det att importen från Ryssland inte behandlas på samma sätt som importen från Vitryssland och Kroatien och att det kan betraktas som diskrimination. Detta uttalande saknar grund, eftersom situationen när det gäller dessa länder ser helt annorlunda ut. Klagomålet rörande importen från Vitryssland drogs tillbaka, och förfarandet avslutades därefter i enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen (20). Efter meddelandet av uppgifter inkom ingen information som skulle kunna tyda på att ett sådant avslutande inte låg i unionens intresse. När det gäller Kroatien så upphörde produktionen där (se skälen 63-65).
(144)
Det kan därför konstateras att de påpekanden som mottagits inte var av sådant slag att de ändrade på slutsatserna ovan.
(145)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Kroatien bör däremot upphöra att gälla.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (21), enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (22) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) med ursprung i Ryssland och Ukraina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull
%
Taric- tilläggsnummer
Ryssland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Alla övriga företag
35,8
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Alla övriga företag
25,7
A999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
4. Förfarandet vid översynen av import av sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formler och kemiska analyser från International Institute of Welding (IIW), för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 med ursprung i Kroatien avslutas härmed.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.