NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 258/2011
av den 16 mars 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 19 juni 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål från European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för 69 tillverkare som står för mer än 30 % av unionens sammanlagda tillverkning av keramiska plattor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA), Nigeria, Brasilien, Turkiet, Indonesien och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(4)
Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009-1 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.
2.1 Stickprovsförfarande avseende kinesiska exporterande tillverkare
(5)
Kommissionen tog emot 105 giltiga svar på stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 47 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 24). Därmed anses samarbetsviljan vara låg.
(6)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av tre grupper som utgörs av tio enskilda tillverkare som svarar för 14,4 % av den sammanlagda exportvolymen från Kina till unionen och 31,3 % av den sammanlagda volymen från samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet. Ett antal synpunkter inkom i fråga om det föreslagna urvalet. De synpunkter som ansågs relevanta beaktades vid det slutliga urvalet.
2.2 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(7)
European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekräftade i ett brev till kommissionen att alla företag som ingivit klagomål samtyckte till att ingå i urvalet. Tillsammans med andra företag som gav sig tillkänna hade kommissionen därmed fått information från 73 unionstillverkare.
(8)
I stickprovsundersökningen har den stora fragmenteringen av sektorn för keramiska plattor beaktats. För att säkra att resultaten från stora företag inte skulle dominera skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, speglades korrekt ansågs det lämpligt att alla segment, dvs. små, medelstora och stora företag skulle ingå i urvalet.
(9)
Tre segment har urskiljts utifrån den årliga produktionsvolymen:
- Segment 1: stora företag - en produktion över 10 miljoner m2.
- Segment 2: medelstora företag - en produktion mellan 5 och 10 miljoner m2.
- Segment 3: små företag - en produktion under 5 miljoner m2.
(10)
I analysen av mikroekonomiska indikatorer har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor). Enligt den information som samlades in under undersökningen svarar tillverkarna i segment 1 och 2 vardera för omkring en fjärdedel av unionens sammanlagda tillverkning, medan tillverkarna i segment 3 svarar för omkring hälften av unionens sammanlagda tillverkning. Drygt 350 företag tillhör segmentet småföretag. Drygt 40 företag tillhör segmentet medelstora företag och drygt 20 tillhör segmentet stora företag.
(11)
Tio företag valdes ut. De är de största inom vart och ett av de tre segmenten med hänsyn till försäljning, tillverkning och geografiskt läge. Ett utvalt företag tillhör segmentet stora företag, fyra segmentet medelstora företag och fem segmentet småföretag. De utvalda företagen ligger i sex olika medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland och Frankrike) som tillsammans svarar för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning. Detta urval motsvarar 24 % av den sammanlagda tillverkningen hos de samarbetsvilliga tillverkarna och 7 % av unionens sammanlagda tillverkning.
(12)
Under undersökningen beslutade ett utvalt företag från Polen att avbryta sitt samarbete med undersökningen. Kommissionen lyckades inte få någon annan tillverkare från Polen att samarbeta.
(13)
Trots tillbakadragandet av den polska tillverkaren är urvalet fortfarande mycket representativt enligt alla kriterierna i skälen 8 och 10. Det har därför beslutats att förfarandet kan fortsätta med ett urval av nio tillverkare från fem medlemsstater.
(14)
Klagandena bad att deras namn skulle hemlighållas. Kommissionen godtog denna begäran.
2.3 Stickprovsförfarande avseende importörer
(15)
Kommissionen har mottagit 24 svar från importörer. Tre stora importörer har uteslutits från stickprovsundersökningen: två som är närstående kinesiska exportörer och en som är närstående en unionstillverkare (importen är marginell jämfört med den tillverkarens sammanlagda försäljning).
(16)
De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina.
(17)
Sju företag valdes ut, de står för 95 % av den import som görs av icke-närstående, samarbetsvilliga företag. Ett av dessa företag var också användare av den berörda produkten. Urvalet var också representativt i fråga om geografisk spridning. Urvalet omfattar fem medlemsstater som svarar för mer än 49 % av importen till unionen, vilket stöder dess representativitet.
2.4 Svar på frågeformuläret och kontroller
(18)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände Kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. En grupp exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Övriga grupper av exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling.
(19)
Ansökningar om individuell undersökning mottogs från åtta icke utvalda företag eller grupper av närstående företag. Det skulle ha varit alltför betungande att undersöka dessa ansökningar i det preliminära skedet. Beslut om huruvida individuell undersökning kommer att beviljas några av dessa företag kommer att fattas i det slutgiltiga skedet.
(20)
Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till de utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen.
(21)
Svar på frågeformuläret mottogs från tre utvalda grupper exporterande tillverkare, från åtta icke-utvalda exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, från nio utvalda unionstillverkare och fem importörer som inte är närstående till någon exporterande tillverkare. Synpunkter mottogs också från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie), nationella intresseorganisationer, för importörer och användare.
(22)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos nio utvalda unionstillverkare och följande företag:
a)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Becarry Group som består av:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group som består av:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group som består av:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., en närstående italiensk importör
b)
Handlare i Kina
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Handlare i Hongkong
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Icke-närstående importörer
-
Enmon GmbH, Tyskland
e)
Nationella intresseorganisationer
-
Confindustria Ceramica (Italien)
-
Den spanska organisationen för tillverkare av keramiska plattor (ASCER).
-
APICER (Portugal)
(23)
Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos två tillverkare i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från USA som jämförbart land. Dessa tillverkare bad att deras namn skulle hållas hemliga.
3. Undersökningsperiod
(24)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(25)
Den berörda produkten är glaserade och oglaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade och oglaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag (nedan kallad keramiska plattor eller den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99.
(26)
Keramiska plattor används främst inom byggindustrin för att täcka väggar och golv.
2. Likadan produkt
(27)
En part hävdade att den produkt som importeras från Kina och den som tillverkas av unionsindustrin inte är jämförbara.
(28)
Det erinras om att kommissionen grundade prisjämförelserna på produkttyper som har avgränsats utifrån produktkontrollnumren som bygger på åtta egenskaper.
(29)
Den aktuella parten lade fram sina argument under en utfrågning inför ett förhörsombud. Enligt argumenten beror bristen på jämförbarhet på att olika slags teknik, material, polering och utformning används vid tillverkning av unionens och Kinas plattor. Tekniskt avancerade fabriker tillverkar högkvalitativa plattor med screentryck och olika färger. Företaget förklarade att det finns olika trycktekniker för screentryck, rototryck och bläckstråletryck.
(30)
Trots begäran om en detaljerad beskrivning över alla dessa aspekter på produkternas jämförbarhet, kunde parten inte styrka sina synpunkter. Också argumentet om förbättring av jämförbarheten har inte stötts av något bevis. Parten erkände också själv att de produkttyper som skulle omfattas om ytterligare fyra kriterier lades till endast skulle motsvara 0,5 % av marknaden för plattor. Såsom påpekas i rapporten från förhörsombudet vilken sammanfattar det berörda företagets ställning var de återstående 99,5 % av produkterna som faller under samma produktkontrollnummer likvärdiga.
(31)
Såsom nämns ovan styrkte inte parten behovet av att införa ytterligare kriterier, och inte heller vilken potentiell effekt kriterierna skulle få på priserna. Med tanke på den försumbara marknadsandelen för de berörda produkttyperna och partens uttryckliga konstaterande att 99,5 % av plattorna är jämförbara inom de berörda produktkontrollnumren, har begäran om att införa ytterligare kriterier i systemet för produktkontrollnummer preliminärt avslagits.
(32)
Slutsatsen dras att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i USA, som preliminärt användes som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(33)
I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:
1.
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(34)
Två grupper exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(35)
Det befanns att parterna (två tillverkare, en kinesisk handlare och en handlare från Hong Kong) som påstods utgöra en av dessa grupper i själva verket inte var närstående. Under dessa omständigheter behandlades ansökningarna om marknadsekonomisk status för de båda kinesiska tillverkarna (Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) separat.
(36)
När det gäller den andra gruppen av företag, Wonderful Group, som består av två tillverkargrupper som är närstående till varandra genom att de ägs av samma holdingbolag, ansökte endast en av de närstående grupperna om marknadsekonomisk status, medan den andra endast ansökte om individuell behandling. Eftersom kriterierna för marknadsekonomisk status dock måste ansökas om och uppfyllas av alla företag inom samma grupp, var denna ansökan om marknadsekonomisk status ofullständig och beaktades därför inte. Marknadsekonomisk status kunde därför inte beviljas denna grupp.
(37)
När det gäller Becarry Group, och då kriterium 1, fastställdes det i undersökningen att tillverkaren hade en exportrestriktion i sin affärslicens som tillämpades i praktiken. Det ansågs därför att säljbeslut inte fattas på fri grund, utan är föremål för betydande statlig inblandning. Dessutom kunde det för flera företag inom gruppen inte fastställas om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats och i så fall av vem. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna flera allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att stora tillgångar inte redovisats eller avskrivits korrekt i räkenskaperna och ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning.
(38)
När det gäller Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, och då kriterium 1, fastställdes i undersökningen att företaget inte kunde bevisa om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats när det grundades och i så fall av vem. Det kunde därför inte uteslutas att vissa medel kom från staten. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten och räkenskaperna ansågs därför inte vara reviderade i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning och ingen verifikation för vissa tillgångar.
(39)
Kommissionen underrättade de berörda exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status, och uppmanade dem att lämna synpunkter.
(40)
Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från de båda utvalda exporterande tillverkarna som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende, eftersom de endast avsåg att dementera delar av resultatet, och inte innehöll några ytterligare bevis till stöd för synpunkterna.
2. Individuell behandling
(41)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(42)
De utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status - Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Wonderful Group och Xinruncheng Group ansökte också om individuell behandling.
(43)
När det gäller Becarry Group befanns det att försäljningen inte bestämdes fritt på grund av den exportrestriktion som nämns i skäl 37, och deras ansökan om individuell behandling avslogs därför.
(44)
De andra exporterande tillverkarna befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades därför preliminärt att följande kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng Group.
-
Wonderful Group.
3. Normalvärde
a) Val av jämförbart land
(45)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(46)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(47)
Ett antal synpunkter inkom och flera andra länder föreslogs som alternativ, särskilt Brasilien, Turkiet, Nigeria, Thailand och Indonesien.
(48)
Kommissionen beslutade därför att söka samarbete med kända tillverkare i dessa länder samt USA. Endast två tillverkare av den berörda produkten i USA besvarade dock frågeformulären. En thailändsk tillverkare lämnade dessutom in ett ofullständigt svar på frågeformuläret, och hur som helst var deras produktutbud inte helt jämförbart med de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas.
(49)
Undersökningen visade att USA har en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten. Flera tillverkare var aktiva på USA:s hemmamarknad och importvolymerna var stora. Undersökningen visade också att de keramiska plattorna med ursprung i Kina och i USA i princip har samma fysiska egenskaper och användningsområden och att tillverkningsprocesserna liknar varandra.
(50)
Det hävdades att eftersom marknaden i USA främst utmärks av import omfattar de keramiska plattor som tillverkas i USA och de som tillverkas i Kina olika marknadssegment. De inhemskt tillverkade produkttyperna som skulle ligga till grund för att fastställa ett normalvärde skulle därför inte vara jämförbara med de produkttyper som exporteras från Kina till unionen. Undersökningen har dock visat att USA:s produktion omfattar ett brett utbud av produkttyper som är jämförbara med de som tillverkas i och exporteras från Kina, så som anges i skäl 49.
(51)
Det hävdades också att USA är en relativt liten aktör på den internationella marknaden för keramiska plattor. Däremot tillverkades runt 600 miljoner m2 på hemmamarknaden under 2009, vilket anses mycket. Som en jämförelse tillverkade Kina, världens största tillverkare, under samma period 2 miljarder m2.
(52)
En part hävdade att USA har stränga kvalitetskrav och har satt upp effektiva icke-tariffära handelshinder för kinesisk import. Undersökningen visade emellertid som nämns ovan att importvolymen från Kina till USA är hög och utgör en merpart av USA:s inhemska konsumtion. Argumentet att icke-tariffära handelshinder i USA påverkar importen och därmed konkurrensen avslogs därför.
(53)
Uppgifterna i svaren från de båda samarbetsvilliga tillverkarna från USA kontrollerades på plats. Endast uppgifterna från en tillverkare som besöktes beaktades till sist, eftersom de visade sig vara pålitliga uppgifter som normalvärdet kunde grundas på. Uppgifterna från den andra besökta tillverkaren visade sig inte vara pålitliga och ignorerades, eftersom denna tillverkare endast rapporterade delar av sin inhemska försäljning och utgifterna inte helt överensstämde med räkenskaperna.
(54)
Den preliminära slutsatsen är därför att USA är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
b) Fastställande av normalvärdet
(55)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan.
(56)
Tillverkaren i USA av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen.
(57)
Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av tillverkaren i USA. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadana produkten som tillverkades och såldes i USA och den berörda produkten som exporterades från Kina till unionen ansågs det för vissa produkttyper lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa en rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 61.
(58)
Normalvärdet togs fram genom att produktionskostnaden för tillverkaren i USA ökades med deras försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter beträffande produktionen och försäljningen vid normal handel av den likadana produkten från tillverkaren i USA.
c) Exportpriser för exporterande tillverkare
(59)
De utvalda kinesiska tillverkarnas exportpriser till den första oberoende kunden fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. När försäljningen skedde genom en närstående importör i unionen, konstruerades priset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den icke-närstående importörens faktiska vinst, eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och den närstående importören.
d) Jämförelse
(60)
Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik med de inhemska försäljningspriserna eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.
(61)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för olikheter i egenskaper, främst beroende på OEM-försäljning och för kvalitetsskillnader för vissa typer som inte tillverkas av tillverkaren i det jämförbara landet, för den lägre kostnaden för plattor som inte är av porslin. Ytterligare justeringar för sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
4. Dumpningsmarginaler
a) För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(62)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.
(63)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Preliminär dumpningsmarginal
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) För övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(64)
Dumpningsmarginalen för övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina, som inte ingick i urvalet, beräknades som ett vägt genomsnitt av de utvalda exporterande tillverkarnas dumpningsmarginaler i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.
(65)
Dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, men som inte beviljats individuell behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd) beräknades också såsom beskrivs i skäl 64.
c) Övriga (ej samarbetsvilliga) exporterande tillverkare
(66)
Den landsomfattande dumpningsmarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina fastställdes utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för en representativ typ bland samarbetsvilliga exporterande tillverkare.
(67)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte beviljats individuell behandling (se bilaga I)
32,3 %
Övrig tull för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare
73,0 %
D. SKADA
1. Unionstillverkning och unionsindustrin
(68)
Såsom nämns i skäl 8 är unionsindustrin för keramiska plattor mycket fragmenterad. Keramiska plattor tillverkas av över 500 tillverkare.
(69)
Som nämns ovan har unionsindustrin delats in i tre segment: små, medelstora och stora företag. Småföretag står för hälften av unionens sammanlagda produktion.
(70)
Uppgifterna från nationella och europeiska intresseorganisationer uppskattas omfatta 75 % av unionsproduktionen. Dessa uppgifter har dubbelkollats mot uppgifter från enskilda tillverkare och nationella intresseorganisationer, men också mot statistiska källor som Prodcom. Volymen och värdet på återstående produktion har extrapolerats utifrån samma informationskällor. På grundval av detta beräknades unionens sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 895 miljoner m2 under undersökningsperioden. Alla unionstillverkarna (som svarar för unionens sammanlagda tillverkning) utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.
2. Förbrukning i unionen
(71)
Förbrukningen i unionen fastställdes genom att man lade samman importen utifrån uppgifter från Eurostat med unionstillverkarnas försäljning på unionsmarknaden. Uppgifterna om sammanlagd unionsförsäljning av den berörda produkten bygger på kontrollerade uppgifter från både nationella och europeiska tillverkarorganisationer. Extrapoleringarna gjordes på grundval av uppgifter från organisationerna och Prodcom för att man skulle kunna komma fram till den sammanlagda unionsförsäljningen.
(72)
Under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och undersökningsperioden, minskade förbrukningen i unionen med 29 %, med den största minskningen på 13 % mellan 2007 och 2008. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen med 8 % jämfört med 2009.
Tabell 1
Förbrukning
Volym (000 m2)
2007
2008
2009
UP
+ Total import
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Unionstillverkning såld på unionsmarknaden
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Förbrukning
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Minskning i förhållande till föregående år
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Import från Kina
3.1 Volym, marknadsandel och pris för importen av den berörda produkten
(73)
I tabellen nedan visas utvecklingen av volym, marknadsandel och genomsnittliga priser när det gäller importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.
Tabell 2
Import från Kina
Volym (000 m2)
2007
2008
2009
UP
Importvolym från det berörda landet
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
I förhållande till föregående år
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Marknadsandel för importen från det berörda landet
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Priser på importen från det berörda landet (euro/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
I förhållande till föregående år
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Den sammanlagda importvolymen från Kina minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 66 miljoner m2 under undersökningsperioden. Minskningstrenden som sådan är i linje med den minskade förbrukningen, men den är mycket mindre markant och inträffade mellan 2007 och 2009. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade importvolymerna från Kina med 6 %. En analys för hela skadeundersökningsperioden visar att marknadsandelen för kinesisk import i själva verket ökade med 35 %, från 4,8 % 2007 till 6,5 % under undersökningsperioden.
(75)
Priserna för kinesisk import minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, från 4,7 EUR/m2 till 4,5 EUR/m2.
3.2 Prisunderskridande
(76)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser på importen från Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.
(77)
Av jämförelsen framgick det att den berörda produkten såldes i unionen under undersökningsperioden till priser som underskred unionsindustrins priser. Nivån för prisunderskridandet uppgick, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, till mellan 44 % och 57 %. Beräkningarna bygger på uppgifter från de utvalda unionstillverkarna och de utvalda exporterande tillverkarna i Kina.
4. Import från andra tredjeländer än Kina
(78)
I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.
Tabell 3
Import från andra tredjeländer
2007
2008
2009
UP
Import från andra länder (000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Marknadsandel för importen från andra länder
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Genomsnittligt pris (euro per m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Import från Turkiet (000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turkiets marknadsandel
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Genomsnittligt pris (euro per m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Import från andra länder än Kina och Turkiet
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Genomsnittligt pris (euro per m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importen från tredjeländer minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Det innebär att den importens marknadsandel minskade med 14 %, från 6,2 % till 5,3 %.
(80)
Det bör noteras att de genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden, och konsekvent låg högre än det genomsnittliga försäljningspriset på kinesisk export (med 19 % under undersökningsperioden).
5. Unionsindustrins situation
5.1 Allmänt
(81)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(82)
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och dumpningsmarginalens storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer som har dubbelkollats mot uppgifter från tillverkare och tillgänglig statistik.
(83)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade de utvalda unionstillverkarna. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.
5.2 Makroekonomiska indikatorer
5.2.1 Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(84)
Unionsindustrins tillverkning minskade väsentligt med 32 % under skadeundersökningsperioden. Rent allmänt speglade minskningen (under skadeundersökningsperioden) en väsentlig konsumtionsminskning (med 29 % under skadeundersökningsperioden, se skäl 72). Den såg dock annorlunda ut. Den minskade mellan 2007 och 2009 med 32 %, med den största minskningen på 23 % mellan 2008 och 2009. Sedan stabiliserades den mellan 2009 och undersökningsperioden.
Tabell 4
Sammanlagd unionstillverkning
2007
2008
2009
UP
Volym (000 m2)
Tillverkning
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Unionsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 5 % mellan 2007 och 2008, och med 2 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Det återstående kapacitetsutnyttjandet visar på en total minskning på 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden.
Tabell 5
Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2007
2008
2009
UP
Volym (000 m2)
Tillverkningskapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitetsutnyttjande
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Försäljningsvolymer och marknadsandel
(86)
I linje med utvecklingen av tillverkningsvolymer föll unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder i en grad som motsvarade förbrukningsminskningen, dvs. med 30 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning har följt en liknande utveckling som förbrukningen i fråga om minskning jämfört med föregående år.
Tabell 6
Försäljning till icke-närstående kunder
2007
2008
2009
UP
Volym (000 m2)
Försäljning i unionen
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
Marknadsandel i unionen
2007
2008
2009
UP
Marknadsandel i unionen
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Sysselsättning och produktivitet
(88)
Sysselsättningen minskade med 11 % mellan 2007 och 2008. Under skadeundersökningsperioden minskade den med 16 %.
Tabell 8
Sysselsättning
2007
2008
2009
UP
Genomsnittsperiod
Total sysselsättning
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som tillverkningsvolym per anställd och år, var stabil mellan 2007 och 2008. Från 2008 till undersökningsperioden var det dock en nedgång i produktivitet på 19 % kopplad till produktionsminskningen.
Tabell 9
Produktivitet
2007
2008
2009
UP
Produktivitet (m2 per år och anställd)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Dumpningsmarginalens omfattning
(90)
Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla marginaler som har fastställts översteg väsentligt miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volymer och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara.
5.3 Mikroekonomiska indikatorer
(91)
Analysen av de mikroekonomiska delarna (lager, försäljningspriser, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, och löner) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkarna i urvalet.
5.3.1 Allmänt
(92)
För vissa mikroekonomiska indikatorer (försäljningspris, tillverkningskostnad, lönsamhet och räntabilitet, dvs. indikatorer som uttrycks i annat än absoluta värden, dvs. endast värden uttryckta i procent) har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor - 52 % för småföretag, 24 % var för medelstora och stora företag). Det garanterar att resultaten från stora företag inte dominerar skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, har speglats korrekt.
5.3.2 Lager
(93)
Trots att unionsindustrins utgående lager minskade i absoluta termer med 14 % under skadeundersökningsperioden, ökade de väsentligt i procent av tillverkningen (med 37 %).
Tabell 10
2007
2008
2009
UP
Lager (000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Lager i procent av tillverkningen
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Lagerökningen är en talande skadefaktor. Företagen i sektorn har normalt lager på tre månaders tillverkning, men trycket från den kinesiska dumpade importen har tvingat dem att utöka sina lager upp till sex månaders tillverkning. Det har konstaterats en jämn, årlig lagerökning från 43 % 2007 till 59 % under undersökningsperioden.
(95)
Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. För att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid var unionsindustrin tvungen att öka lagren.
5.3.3 Försäljningspriser
(96)
Unionsindustrins försäljningspriser ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 11
Pris per enhet på unionsmarknaden
2007
2008
2009
UP
Enhetspris på unionsförsäljningen (euro per m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Prisökningen berodde på flera faktorer. För det första fanns ett behov att täcka ökade tillverkningskostnader som under samma period steg med 14 % (se skäl 106). Prisökningen berodde också på de ökade lagren (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder. Importen från Kina är inriktad på stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var därför tvungen att fokusera på små partier av den berörda produkten, där efterfrågan var mer fragmenterad med mindre volymer och större variation på sorter, färger och storlekar.
(98)
Trots ökningen av enhetspriserna drevs unionsindustrin under vinstmålet. Segmentet småföretag gick i själva verket med förlust.
(99)
Utvecklingen av priser för import från Kina beskrivs i skäl 75. Som framgår följer priserna en annan utveckling än unionsindustrin och låg konstant lägre. Under undersökningsperioden var priserna från Kina hälften av unionsindustrins priser.
5.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och löner
(100)
Som nämns ovan var ökningen av tillverkningskostnaden högre än ökningen av försäljningspriserna. Kostnadsökningen var 14 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrin kunde endast öka sina priser med 9 %. Lönsamheten försämrades alltså från 3,9 % år 2007 till 0,4 % under undersökningsperioden. Den lägsta vinsten hade industrin 2009, när den inte kunde täcka sina kostnader utan gick med en förlust på 1,2 %. Av tre segment är det hårdast drabbade segmentet småföretagen som har registrerat förlust sedan 2008. Stora och medelstora företag har trots väsentliga lönsamhetsminskningar klarat att sälja till låga, om än inte hållbara vinster.
(101)
Vilka vinster som stora och medelstora företag gjort kan inte avslöjas av sekretesskäl. I segmentet stora företag bygger vinstberäkningen på uppgifter från ett företag, eftersom ett avslöjande av resultaten för medelstora företag skulle göra det möjligt för andra företag att beräkna vinsterna för andra segment, eftersom de sammanlagda vägda vinsterna är kända.
Tabell 12
Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, investeringar och löner
2007
2008
2009
UP
Nettovinst av unionsförsäljningen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Kassaflöde (i tusen euro)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvesteringar (i tusen euro)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Årliga arbetskraftskostnader per anställd
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden. Det minskade dock med 54 % mellan 2007 och undersökningsperioden.
(103)
Räntabiliteten följde i stort lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.
(104)
Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade det årliga flödet av investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 28 %.
(105)
Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %.
5.3.5 Tillverkningskostnad
Tabell 13
Tillverkningskostnad
2007
2008
2009
UP
Tillverkningskostnad euro/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Som anges ovan ökade tillverkningskostnaden med 14 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen berodde på lagerökningen (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder (fler sorter, färger och storlekar), medan de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och var även tvungen att erbjuda ett bredare produktutbud.
6. Slutsats om skada
(107)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym till icke-närstående kunder och sysselsättning försämrades under skadeundersökningsperioden. Även om det inte går att bortse från att den negativa utvecklingen av förbrukningen i unionen hade en negativ inverkan på unionsindustrin, är det anmärkningsvärt att den kinesiska importen lyckades öka sin marknadsandel genom pristrycket.
(108)
Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionstillverkarnas ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, mycket negativt under skadeundersökningsperioden. En talande skadefaktor är den väsentliga lagerökningen (med 37 %) under skadeundersökningsperioden. Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och för att erbjuda ett bredare produktutbud.
(109)
Även om unionsindustrins försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden beror det främst på de ökade tillverkningskostnaderna. Totalt sett försämrades lönsamheten under skadeundersökningsperioden. Segmentet småföretag, som utgör hälften av unionsindustrin, har i själva verket gått med förlust sedan 2008. Trots de ökade försäljningspriserna har industrin alltså inte kunnat få en tillräcklig vinst. Industrin hade inte möjlighet att höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle generera den vinst som är en förutsättning för långsiktig lönsamhet.
(110)
Analysen av prisutvecklingen som bygger på siffror från Eurostat visar att prisskillnaden mellan den dumpade importen från Kina och unionsindustrin priser ökade från omkring 40 % år 2007 och 2008 till omkring 50 % 2009 och undersökningsperioden.
(111)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(112)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver dumpad import, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import.
2. Verkningarna av importen från Kina
(113)
De exporterande kinesiska tillverkarnas ökande marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll i tiden med en minskning av unionsindustrins vinster och en väsentlig ökning av dess lager.
(114)
Detta sammanföll också med en minskning av förbrukningen i unionen. Medan den kinesiska importen minskade i volym med 9 procentenheter mellan 2007 och 2009, i linje med den minskade förbrukningen (dock inte i samma takt - förbrukningen minskade med 23 procentenheter under samma period), har den kinesiska marknadsandelen stadigt ökat sedan 2007. Mellan 2009 och undersökningsperioden har dessutom den kinesiska importen ökat med 6 procentenheter, trots att förbrukningen har minskat med ytterligare 6 procentenheter.
(115)
Prisskillnaden (grundad på genomsnittssiffror från Eurostat) mellan kinesisk import och unionsindustrins priser var mycket stor under hela skadeundersökningsperioden. Det faktum att den redan 2007 uppgick till över 40 % tyder på att de kinesiska exporterande tillverkarnas prisstrategi inleddes före den ekonomiska krisen. Skillnaden efter krisen hade ökat till 50 % under undersökningsperioden.
(116)
Den kinesiska importens marknadsandel i kombination med minskade priser och ökad prisskillnad mellan unionens och Kinas priser sammanföll i tid med den försämrade situationen för unionsindustrin.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1 Verkningar av import från andra tredjeländer än Kina
(117)
Volymen för import från andra tredjeländer än Kina minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den importens marknadsandel minskade också något under samma period (omkring 1 %). Medan priserna på denna import var jämförbara med kinesiska priser 2007 ökade prisskillnaden till 18 % år 2009 och 16 % under undersökningsperioden.
(118)
Turkiet är den näst största exportören till unionen med en marknadsandel på 3 % under undersökningsperioden. Denna marknadsandel förblev stabil (minskade något med 0,4 %) under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från Turkiet minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden. Även om priserna för den turkiska importen låg under unionsindustrins (med omkring 40 % under skadeundersökningsperioden), ökade prisskillnaden mellan turkisk och kinesisk import till 16 % år 2009 och undersökningsperioden till följd av en ökning på 22 % av de turkiska priserna. Därför kan det inte uteslutas att import från andra tredjeländer än Kina kan ha bidragit i en mycket utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. De bryter dock inte det orsakssamband som fastställts med den dumpade importen från Kina.
4. Verkningar av unionsindustrins stora fragmentering
(119)
Unionsindustrin för keramiska plattor är mycket fragmenterad. Det sammanlagda antalet företag minskade dock under skadeundersökningsperioden på grund av en konsolideringsprocess som har pågått de senaste tjugo åren. Det viktigaste är ändå att i de medlemsstater med den största tillverkningsandelen, där samtidigt fragmenteringen är mer uttalad, har undersökningen visat att företagen samarbetar i kluster. Denna struktur är en garant för att resurserna fördelas effektivt. Fragmenteringen gör i själva verket att stora företag kan lägga ut tillverkning av vissa produkttyper på entreprenad till småföretag (i fråga om färger och storlekar, osv.). Med småföretagens hjälp kan industrin erbjuda många produkttyper på kort tid. Detta blev särskilt viktigt mot bakgrund av den kinesiska konkurrensen med försäljning av stora partier homogena produkter där det inte finns något utrymme för flexibilitet i utformning, färger osv. Under dessa omständigheter kan inget orsakssamband fastställas mellan fragmenteringen och den försämrade situationen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.
4.1 Den ekonomiska krisens inverkan
(120)
Undersökningen visade att den ekonomiska krisen otvivelaktigt påverkade unionsindustrins situation.
(121)
Inverkan berodde främst på en nedgång inom byggbranschen, vilket märktes i den minskade förbrukningen av keramiska plattor. Rent allmänt uppgick nedgången i hela EU:s byggsektor till 7,5 % (3) 2009. Den exakta inverkan från det allmänna ekonomiska klimatet på byggbranschen varierar mellan branschens olika segment (4). Under 2009 koncentrerades minskningen i byggverksamhet främst till nybyggnationer och andra privata byggnader än bostadshus. Däremot har anläggningssektorn påverkats mindre och offentliga segmentet för andra byggnader än bostadshus växte till och med med 1,1 % under 2009. Enligt European Construction Industry Federation speglar denna utveckling statliga åtgärder för att upprätthålla eller till och med öka utgifterna inom offentliga byggnader och infrastruktur, som en del av nationella stimulanspaket. På liknande sätt har skattelättnader för energieffektiva lösningar mildrat inverkan från den ekonomiska nedgången inom renovering och underhåll.
(122)
Ovannämnda utveckling har haft en positiv effekt på segmenten renovering och underhåll (positiva effekter på tillverkning, försäljning och lönsamhet inom industrin i senare led i förädlingskedjan, eftersom vinstmarginalerna är högre inom detaljhandeln). Dessa segment påverkades mindre av den ekonomiska nedgången.
(123)
Följande analys visar att även om den ekonomiska nedgången kan ha påverkat unionsindustrins situation, beror utan tvekan den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit på den dumpade importen från Kina.
(124)
För det första visar undersökningen att byggbranschen började återhämta sig från effekterna av den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, medan unionsindustrins indikatorer fortsatte att visa en nedåtgående tendens.
(125)
För det andra är en viktig faktor utvecklingen av lagren, som i detta fall fungerar som en talande skadeindikator (se skäl 93). En jämn, årlig lagerökning har kunnat konstateras. Denna slags jämna ökning tyder på att unionsindustrin i själva verket var under konstant press från de kinesiska exporterande tillverkarna. Om lagerökningen skulle ha kunnat tillskrivas den ekonomiska nedgången skulle troligen en väsentlig ökning ha konstaterats under krisåren snarare än en jämn utveckling under hela skadeundersökningsperioden.
(126)
Slutligen visade en analys av lönsamheten, särskilt för småföretagen, som svarade för nära 50 % av unionstillverkningen under undersökningsperioden, att dessa företag uppnådde en mycket blygsam vinst på 0,3 % redan under 2007 och att de har gjort förlust sedan dess. Detta tyder på att deras situation började försämras redan före krisen.
(127)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att försämringen av den ekonomiska situationen för unionsindustrin främst orsakades av den dumpade importen från Kina. Även om den ekonomiska krisen och den resulterande nedgången i efterfrågan kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin led, var inte dess inverkan sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
4.2 Påståenden om självförvållad skada
(128)
En importör påstod att den främsta orsaken till skadan var lågprisförsäljning från polska tillverkare av keramiska plattor. Härvid ska noteras att skadeanalysen bör genomföras på hela unionsindustrin och inte inriktas på en del av den. Kommissionen analyserade ändå situationen på den polska marknaden på grundval av de tillgängliga uppgifterna (det erinras om att det utvalda polska företaget beslutade att avbryta sitt samarbete med undersökningen och inget annat polskt företag gick med på att samarbeta).
(129)
För det första fann man att, när det gäller volym, hade den polska försäljningen på övriga unionsmarknaden en marknadsandel på mindre än 3 % under undersökningsperioden.
(130)
För det andra, om polska företag hade samarbetat i undersökningen och deras priser hade tagits med i beräkningen vid analysen av prisunderskridandet skulle detta ha haft en mycket begränsad effekt på den totala beräkningen av prisunderskridandet. På grund av bristen på samarbete från det polska företagets sida fanns det ingen detaljerad prisinformation per produktkontrollnummer. Men även med en ”maximal verkan” där all polsk försäljning skulle ha ingått i beräkningen skulle verkan ha varit marginell och inte ha ändrat den totala bilden med tanke på de relativt små försäljningsvolymerna (5).
(131)
Mot bakgrund av detta var inverkan från den polska försäljningen på den skada som unionsindustrin lidit begränsad, om ens någon.
(132)
Ett annat påstående om självförvållad skada var att några unionstillverkare ska ha kompletterat sina kataloger med import av kinesiska keramiska plattor och sålt dem vidare under sina egna varumärken. Detta påstående kunde dock inte bekräftas och dessutom visade de underlag som samlades in under undersökningen att denna import var marginell. Det kan därför inte fastställas att unionstillverkarnas import har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
5. Unionsindustrins exportresultat
(133)
Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Analysen av uppgifterna från Eurostat visade att exporten från unionen minskade med 44 %. Priserna på denna export ökade dock med 32 %. För de samarbetsvilliga utvalda tillverkarna var minskningen mindre uttalad (- 24 %). Undersökningen visade också att exportandelen som procentsats av unionsindustrins sammanlagda försäljning ökade från 17 % år 2007 till 19 % 2009. Även om exportvolymen minskade för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, var minskningen ändå mindre uttalad än försäljningsnedgången på unionsmarknaden (- 24 % för export jämfört med - 30 % för unionsförsäljningen). Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte kan förklara nivån på den skada som unionsindustrin lidit.
(134)
Mot denna bakgrund drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
6. Slutsats om orsakssamband
(135)
Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Den ekonomiska krisen och import från andra tredjeländer än Kina bidrog till unionsindustrins situation, men deras inverkan var inte sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(136)
På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Unionsindustrins intresse
(137)
Det finns en hög samarbetsvilja och ett starkt stöd från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie) och de största nationella tillverkarorganisationerna. Inga unionstillverkare har heller motsatt sig att undersökningen inleddes eller att åtgärder infördes. Detta tyder på att det uppenbarligen är i unionstillverkarnas intresse att åtgärder införs.
(138)
Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av dumpad import som underskrider dess priser, vilket beskrivs närmare i skäl 76 ff.
(139)
Det kan antas att unionsindustrin skulle få nytta av åtgärder, som troligen skulle förhindra en ytterligare ökning av dumpad lågprisimport.
(140)
Om åtgärder inte införs, kan det antas att ökningen av dumpad lågprisimport av keramiska plattor kommer att fortsätta eller till och med öka. Effekten av de sänkta försäljningspriserna på grund av den dumpade importen från Kina skulle fortsätta att pressa unionstillverkarnas försäljningspriser och vinster.
(141)
Eftersom den ekonomiska situationen och lönsamheten för unionsindustrin inte är stark nog att klara ytterligare prispress från dumpad import som väsentligt underskrider dess priser, skulle det med största sannolikhet leda till att ett stort antal unionstillverkare gradvis försvinner.
2. Importörernas intresse
(142)
De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna och användarna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina. Sju icke-närstående importörer (varav en användare) valdes ut för stickprovsförfarandet (se skäl 15). De står för omkring 5 % av den sammanlagda importen från Kina. De samarbetsvilliga importörerna handlade främst med keramiska plattor, med undantag för en importör för vilken plattor utgjorde en mindre del av den totala verksamheten. För dessa samarbetsvilliga importörer var andelen import från Kina av deras totala inköp mycket hög (över 3/4). Det verkar visserligen finnas en marginal för att absorbera en prisökning på kinesisk import, eftersom importörernas pålägg på denna import ligger runt 50 %, men de rapporterar normalt vinster på omkring 5 %.
(143)
Från ett rent kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörernas affärer.
(144)
I undersökningen konstateras det dock att det är möjligt för importörer och användare att byta till produkter från tredjeländer eller från unionen. Denna förändring kan göras relativt enkelt, eftersom den undersökta produkten tillverkas i många länder, både inom och utanför unionen (Turkiet, Förenade Arabemiraten, Egypten, Sydostasien, Brasilien med flera).
(145)
En importör förklarade att företaget hade försökt byta leverantör som en följd av att undersökningen inletts, men att dess ansträngningar inte lyckats. Å andra sidan förklarade en annan importör att denna process redan pågick under undersökningstiden och var framgångsrik. En tredje förklarade att den skulle utöka sitt utbud till icke-kinesiska tillverkare och att detta skulle vara lätt gjort.
(146)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att införande av åtgärder inte skulle hindra unionsimportörerna från att köpa liknande produkter från andra källor. Syftet med antidumpningstullar är inte heller att skära av vissa handelskanaler, utan att återställa jämn konkurrens och motarbeta orättvisa handelsmetoder.
(147)
Slutligen skulle den relativt låga samarbetsviljan hos icke-närstående importörer kunna tyda på att införande av åtgärder inte skulle ha någon större inverkan på deras verksamhet.
3. Användarnas intressen
(148)
Kommissionen kontaktade två stora användarorganisationer i unionen.
(149)
Byggbranschen (företrädd av European Construction Industry Federation) beslutade att inte samarbeta aktivt med undersökningen. Den besvarade kommissionen första förfrågan, men avslutade sedan sitt samarbete på grund av brist på intresse från medlemmarna.
(150)
Den låga samarbetsvilja från användarna kan tyda på att branschen inte är starkt beroende av kinesisk import eller på att branschen vid eventuella åtgärder inte skulle påverkas särskilt negativt. Detta verkar vara särskilt giltigt för byggbranschen, där keramiska plattor har mindre betydelse för slutkostnaderna enligt uppgift från tillverkarna under platsbesök. Detta verkar rimligt med tanke på kostnaden för andra material i nybyggnationer eller renoveringar. Som nämns ovan är det också relativt enkelt att byta leverantör.
(151)
Den europeiska organisationen för gör-det-själv-sektorn (EDRA) kontaktade kommissionen för sina medlemmars räkning. Deras organisation överlämnade sina synpunkter i början av undersökningen och hävdade att tullar skulle leda till en ökning av konsumentpriserna och ett byte till andra leverantörer skulle leda till höga priser, både för återförsäljare och konsumenter. Inga fakta som stöder detta påstående lades dock fram.
4. Slutkonsumenternas intresse
(152)
Kommissionen kontaktade en konsumentorganisation, som svarade att den inte var intresserad av att samarbeta. Ingen annan konsumentorganisation gav sig till känna.
(153)
Inverkan från antidumpningstullar på konsumenterna blir troligen begränsad, eftersom det prispålägg som återförsäljarna gör normalt är mycket högt. Även om det skulle bli prisökningar skulle de ha relativt begränsad effekt på konsumenterna med tanke på att kostnadsökningen skulle ligga på mellan 1,50 och 3 euro per m2 (grundat på genomsnittspriset för kinesisk import på 4,50 euro under undersökningsperioden). Enskilda konsumenter köper begränsade mängder keramiska plattor och inte särskilt ofta. Dessutom skulle en kortvarig prisökning kunna ha långsiktigt goda effekter för konsumenterna genom att stärka konkurrensen på marknaden. Brist på konkurrens på lång sikt kan leda till ännu högre prisökning och att lågprisimporten försvinner.
5. Leverantörernas intresse
(154)
Varken leverantörer eller leverantörsorganisationer gav sig till känna under undersökningen.
(155)
Undersökningen visade att de leverantörer som kan ha störst intresse av det pågående förfarandet var tillverkare av utrustning för tillverkning av keramiska plattor. Undersökningen visade också att vissa kinesiska tillverkare köpte sådan utrustning från leverantörer i unionen. Det framkom ändå av officiella uppgifter att försäljningen från unionen till Kina uppvisade en jämn, lätt nedåtgående tendens under det senaste årtiondet, och att Kina stod för en betydande men inte oproportionerligt stor del av försäljningen (omkring 10 %). Leverantörernas största kunder var faktiskt unionstillverkarna, och leverantörerna har därför ett stort intresse för och är beroende av unionsindustrins resultat.
(156)
Bristen på samarbetsvilja från denna sektor tyder dessutom på att leverantörerna inte anser att antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten skulle påverka deras situation särskilt negativt.
6. Slutsats om unionens intresse
(157)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det överlag inte finns några tvingande skäl till att inte införa preliminära åtgärder beträffande import av keramiska plattor med ursprung i Kina.
G. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(158)
Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse, bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
2. Preliminära åtgärder
(159)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(160)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(161)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (6) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(162)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
(163)
För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden mellan tullsatserna, anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att trygga en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande: En giltig faktura i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer.
(164)
Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.
(165)
Nedanstående föreslagna tullsatser bygger på de dumpningsmarginaler som fastställdes i undersökningen, eftersom de var lägre än skademarginalerna. De preliminära antidumpningstullar som fastställs är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Preliminär tull
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Övriga samarbetsvilliga tillverkare
32,3 %
32,3 %
Alla andra
73,0 %
73,0 %
H. SLUTBESTÄMMELSE
(166)
Samtliga berörda parter underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av glaserade och oglaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade och oglaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99, med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull
Taric-tilläggsnummer
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Företag som förtecknas i bilaga I
32,3 %
B012
Alla övriga företag
73,0 %
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.