PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(2)
Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(7)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(8)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(13)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(16)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.
1. Všeobecně
(18)
Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
(19)
Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.
(22)
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.
(23)
V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.
(24)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(25)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(26)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(27)
Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
2.3 Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.
(29)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11-12 %.
(31)
V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.
(32)
Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.
(33)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.
(35)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Volná kapacita vývozců
(36)
V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.
(37)
Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.
3.2 Přitažlivost trhu Unie
(38)
Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.
3.3 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(41)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(42)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(44)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.
(45)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(46)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(47)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(48)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(49)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi 1,5 %
asi 2 %
asi 5 %
asi 5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi 2 000
asi 2 600
asi 3 000
asi 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(50)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(51)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(52)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(53)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(54)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(56)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(57)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(58)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(59)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(60)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.
(61)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(62)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(63)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(64)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(65)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(66)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(67)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(69)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(70)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(71)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(72)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(73)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(74)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(75)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(76)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(77)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(78)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(79)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(80)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(81)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(83)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(84)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(85)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(86)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(87)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(88)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(89)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(90)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(91)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(92)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(93)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(94)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(95)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(96)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(97)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(98)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(99)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(100)
Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(101)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
0
A531
Všechny ostatní společnosti
8,5
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1186/2010
av den 13 december 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1629/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa grafitelektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00, och nipplar som används för sådana elektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 90 90, med ursprung i Indien (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 0 %.
(2)
Efter en antisubventionsundersökning införde rådet genom förordning (EG) nr 1628/2004 (3) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektroder som för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00, och nipplar som används för sådana elektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 90 90, med ursprung i Indien (nedan kallade de slutgiltiga utjämningsåtgärderna). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 15,7 %, med undantag av ett företag, för vilket tullsatsen var 7 %.
(3)
Efter en partiell interimsöversyn på eget initiativ av utjämningsåtgärderna, ändrade rådet, genom förordning (EG) nr 1354/2008 (4), förordningarna (EG) nr 1628/2004 och (EG) nr 1629/2004. De slutgiltiga utjämningsåtgärderna ändrades till 6,3 % och 7,0 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tull på 7,2 %. De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna ändrades till 9,4 % och 0 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tull på 8,5 %.
2. Begäran om översyn
(4)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de nu gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (5), mottog kommissionen den 18 juni 2009 en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av tre unionstillverkare, Graftech International, SGL Carbon GmbH, and Tokai ERFTCARBON GmbH (nedan kallade sökandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa grafitelektrodsystem.
(5)
Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 17 september 2009 i Europeiska unionens officiella tidning (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Parallella undersökningar
(7)
Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 17 september 2009 (7) meddelade kommissionen också att den enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8) inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningsåtgärderna.
5. Undersökning
5.1 Undersökningsperiod
(8)
Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
5.2 Parter som berörs av undersökningen
(9)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare som den visste var berörda, samt företrädarna för exportlandet om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(10)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(11)
Med tanke på det stora antalet icke-närstående importörer ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om huruvida ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynerna hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig emellertid till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.
(12)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från tre grupper av unionstillverkare (dvs. sökandena), en exporterande tillverkare och 17 användare. Ingen av importörerna gav sig till känna under stickprovsförfarandet och inga övriga importörer lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.
(13)
Bara en av de två kända exporterande tillverkarna i Indien, nämligen HEG Limited (HEG) samarbetade fullt ut i översynen genom att lämna in ett svar på frågeformuläret. Det ska härvidlag noteras att i den ursprungliga undersökningen var detta företags officiella namn Hindustan Electro Graphite Limited. Företaget har senare ändrat sitt namn till HEG Limited. Den andra exporterande tillverkaren som samarbetade i den ursprungliga undersökningen, nämligen Graphite India Limited (GIL) beslöt att inte lämna in något svar på frågeformuläret i denna översyn.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande berörda parter:
a)
Unionstillverkare
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden och Meitingen, Tyskland.
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz.
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien.
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland.s
b)
Exporterande tillverkare i Indien
-
HEG Limited, Bhopal.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(15)
Den produkt som berörs av denna översyn är samma som den i den ursprungliga undersökningen, nämligen grafitelektroder av det slag som används för elektriska ljusbågsugnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μΩ.m, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00, och nipplar som används för sådana elektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 90 90, oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten).
(16)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på Indiens inhemska marknad samt den produkt som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, och att dessa produkter således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(17)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Allmänt
(18)
En exporterande tillverkare i Indien samarbetade. Den andra kända exporterande tillverkaren samarbetade inte i undersökningen.
(19)
En jämförelse mellan de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym med den sammanlagda exportvolymen till unionen från Indien visade att de exporterande tillverkarna stod för merparten av all import till unionen från Indien under översynsperioden. Graden av samarbete får således betraktas som hög.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Normalvärde
(20)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen.
(21)
Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkten, som företaget sålde på hemmamarknaden, som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till unionen. De faktorer som beaktades vid avgränsningen av de olika produkttyperna av grafitelektroder var i) huruvida de såldes med nippel eller inte, ii) deras diameter och iii) deras längd.
(22)
Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att det faktum att grafitelektroderna tillverkas av olika kvaliteter av koks (viktigaste råvaran) också bör beaktas när man ska avgöra om de olika typerna av grafitelektroder är identiska eller direkt jämförbara. Man kunde förvisso bekräfta att företaget i tillverkningsprocessen använde sig av två olika typer av koks, nämligen importerad nålkoks, som är av en högre kvalitet och vanlig koks som finns att tillgå på den indiska marknaden. Det kunde också bekräftas att det är typen av koks som avgör produktionskostnaden och priset på slutprodukten.
(23)
För att kunna göra en rättvis jämförelse, delade kommissionen upp varje produkttyp i lägre kvaliteter och högre kvaliteter när dumpningen beräknades.
(24)
Det undersöktes sedan om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna var representativ, dvs. om försäljningen på den marknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till unionen av samma produkttyp. För de produkttyper som sålts i representativa kvantiteter undersöktes det sedan om försäljningen hade ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(25)
Prövningen av om den inhemska försäljningen av varje produkttyp som sålts i representativa volymer kunde anses ha ägt rum vid normal handel gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning, vid normal handel, av den berörda typen till oberoende kunder. I alla de fall när den inhemska försäljningen av den särskilda produkttypen gjorts i tillräckliga kvantiteter och vid normal handel, fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset, beräknat som det vägda genomsnittet av all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden.
(26)
För de återstående produkttyper för vilka den inhemska försäljningen inte hade varit representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.
2.2 Exportpris
(27)
Eftersom all exportförsäljning till unionen från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren skedde direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
2.3 Jämförelse
(28)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, i form av justeringar, hänsyn till de kostnader för frakt och försäkringar, hanterings-, förpacknings- och lastningskostnader, finansiella kostnader, bankavgifter och antidumpningstullar som sökanden betalat.
(29)
Den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren hävdade att i dess fall är tullkreditsystemet (Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) i själva verket ett restitutionssystem, eftersom DEPBS-licenserna bara används för att betala importtullar för de råvaror som används vid tillverkningen av grafitelektrodsystem. Därför återbetalas kostnaden för de importtullar som betalats för råvaror, när produkten exporteras, vilket resulterar i ett lägre exportpris. Företaget hävdade därför att en justering bör göras av de inhemska priserna, eftersom de inte påverkas av återbetalningen av importtullarna. Tvärtemot vad som hävdats, visar undersökningen att företaget använder tullfritt importerade råvaror både vid tillverkningen av grafitelektrodsystem som är avsedda för exportmarknaden och vid tillverkningen avsedd för den inhemska marknaden. Därför påverkar inte DEPBS-systemet prisskillnaden mellan de produkter som sålts på hemmamarknaden och de produkter som sålts på export och justeringen kan därför inte beviljas.
2.4 Dumpningsmarginal
(30)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Enligt denna metod, uppgår den dumpningsmarginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till 11-12 %.
(31)
I sina synpunkter på meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter), hävdade företaget i fråga att beräkningen av dumpningsmarginalen på grundval av fyra av översynsperiodens tolv månader var en avvikelse från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, där hänsyn togs till alla tolv månaderna. Företaget hävdade därför att den använda beräkningsmetoden artificiellt höjde dumpningsmarginalen.
(32)
Det erinras om att den beräkningsmetod där fyra månader under översynsperioden används är den som vanligtvis används av kommissionen i översyner vid giltighetstidens utgång, när det ska avgöras om dumpningen fortsatt eller om det är sannolikt att den återkommer. Vid undersökningen på plats kontrollerade man att de fyra månaderna var representativa för hela tolvmånadersperioden. Detta gjordes genom att man jämförde kostnads- och prisuppgifter för de fyra månaderna med de återstående åtta månaderna. De fyra utvalda månaderna var dessutom de sista månaderna i varje kvartal och de var därför jämnt fördelade över tolvmånadersperioden. Kommissionen håller därför inte med om att den använda metoden ändrar den slutgiltiga slutsatsen när det gäller dumpning under översynsperioden eller att metoden artificiellt skulle höja dumpningsmarginalen.
(33)
På grund av att den andra indiska exporterande tillverkaren inte samarbetade, gick det inte att beräkna någon dumpningsmarginal för denna tillverkare. Enligt begäran om översyn skedde emellertid detta företags export till unionen också till dumpade priser. Eftersom största delen av exporten från Indien härrör från den samarbetsvilliga indiska tillverkaren som befanns dumpa och eftersom det genomsnittliga priset för den importerade berörda produkten från Indien enligt Eurostat är lägre än det samarbetsvilliga företagets genomsnittliga exportpris, bekräftas härmed dumpning på landsomfattande nivå.
3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphävas
(34)
Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. Eftersom bara en enda exporterande tillverkare i Indien samarbetade i denna undersökning, bygger nedanstående slutsatser på uppgifter från detta enda samarbetsvilliga företag, samt på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från Eurostat och uppgifter i begäran om översyn.
(35)
I detta hänseende analyserades följande aspekter: De exporterande indiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft för de indiska tillverkarna och exportpriserna till tredjeländer.
3.1 Exportörernas outnyttjade kapacitet
(36)
När det gäller den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren, visade undersökningen att detta företag har outnyttjad kapacitet. Företaget har dessutom officiellt uppgivit att det planerar att öka sin nuvarande kapacitet. Det ska också understrykas att företaget är exportorienterat med en omsättning under översynsperioden som till största delen genererades av exportförsäljningen och att unionen fortfarande är en viktig exportdestination, trots de åtgärder som är i kraft.
(37)
Den andra indiska tillverkaren har enligt begäran om översyn redan avsevärt ökat sin kapacitet sedan åtgärderna infördes och har planer på att ytterligare öka den. Det kan därför inte uteslutas att en del av denna ökade kapacitet skulle kunna riktas till unionsmarknaden i avsaknad av åtgärder.
3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(38)
Unionsmarknadens attraktionskraft illustreras av det faktum att införandet av antidumpnings- och utjämningstullar inte hindrade den indiska exportens expansion. Istället mer än fördubblade de indiska exportörerna sin export under de senaste tre åren och deras marknadsandel i unionen mer än tredubblades. Det ska också understrykas att under denna period ökade prisnivån på unionsmarknaden med 40 %.
3.3 Exportpriser till tredjeländer
(39)
När det gäller exporten till tredjeländer visade undersökningen att under översynsperioden var det samarbetsvilliga företagets exportpriser, fritt fabrik, lägre än de exportpriser till unionen som befanns ha dumpats. Det är därför sannolikt att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i avsaknad av åtgärder skulle lägga om åtminstone en del av sin export till unionen, med tanke på marknadens attraktionskraft.
3.4 Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning
(40)
Mot bakgrund av resultaten ovan, går det att dra slutsatsen att exporten från Indien fortfarande dumpas och att det är sannolikt att ett upphävande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle medföra fortsatt dumpning. Om hänsyn tas till den befintliga outnyttjade kapaciteten i Indien och unionsmarknadens attraktionskraft, har de indiska exporterande tillverkarna ett incitament att öka sin export till unionsmarknaden till dumpade priser, åtminstone när det gäller den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
1. Tillverkning i unionen
(41)
Inom unionen framställs den likadana produkten av fem företag eller företagsgrupper, vars produktion utgör unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
2. Unionsindustrin
(42)
Två av de fem företagen gav sig inte till känna för att stödja begäran och samarbetade inte i översynsundersökningen genom att lämna in ett besvarat frågeformulär. Följande tre grupper av tillverkare ingav begäran och samtyckte till att samarbeta: Graftech International, SGL Carbon GmbH och Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Dessa tre grupper av tillverkare svarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten, eftersom de svarar för mer än 90 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av grafitelektrodsystem (se skäl 4). De anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkning
(44)
Eftersom det bara var en enda indisk exporterande tillverkare av den berörda produkten som samarbetade i undersökningen, kunde man inte använda exakta siffror i uppgifterna om import till Europeiska unionen av den berörda produkten med ursprung i Indien, eftersom konfidentiella uppgifter måste skyddas enligt artikel 19 i grundförordningen.
(45)
Situationen i grafitelektrodindustrin är nära förbunden med situationen i stålsektorn, eftersom grafitelektroderna i första hand används i den elektriska stålindustrin. Det bör i detta sammanhang noteras att under 2007 och fram till det fjärde kvartalet 2008 rådde mycket gynnsamma marknadsförhållanden i stålsektorn, och till följd av detta också i grafitelektrodindustrin.
(46)
Det bör noteras att försäljningsvolymerna av grafitelektroder mer eller mindre följer volymerna i stålproduktionen. Leveransavtalen för grafitelektroder, som reglerar priser och kvantiteter, förhandlas oftast fram för perioder om 6-12 månader. Det finns därför i allmänhet en tidsförskjutning mellan den utveckling av försäljningsvolymerna som blir resultatet av förändringar i efterfrågan och en eventuell efterföljande effekt på priserna.
2. Förbrukningen på unionsmarknaden
(47)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden, en uppskattning av de övriga unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden, importuppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. Liksom i den ursprungliga undersökningen (9) tog man inte med en del av importen, eftersom det, med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter, inte verkade röra sig om den undersökta produkten.
(48)
Mellan 2006 och översynsperioden, minskade unionens förbrukning med nära 25 %, och den främsta minskningen ägde rum mellan 2008 och översynsperioden. Beroende på mycket positiva marknadsförhållanden i början av skadeundersökningsperioden, låg unionens förbrukning på mycket höga nivåer och ökade med 30 % mellan undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen och 2006.
Tabell 1
2006
2007
2008
ÖP
Total förbrukning i unionen (i ton)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volym, marknadsandel och priser på importen från Indien
(49)
Volymen import med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet) ökade stadigt med 143 procentenheter under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på mellan 5 000 och 7 000 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för importen från det berörda landet mer än tredubblades mellan 2006 och översynsperioden, när den nådde en nivå på ungefär 5 %. Marknadsandelen ökade fortfarande under översynsperioden, trots den stora minskningen av efterfrågan. Priserna på importen från det berörda landet ökade med 52 % under skadeundersökningsperioden, vilket följer trenden för unionsindustrins priser, men priserna förblev ändå genomgående lägre än unionsindustrins priser. Uppgifterna i tabell 2 lämnas av konfidentiella skäl inte i form av exakta uppgifter, eftersom det bara finns två exporterande tillverkare i Indien.
Tabell 2
2006
2007
2008
ÖP
Importvolym från det berörda landet (i ton)
2 000-
3 000
3 000-
4 000
7 000-
9 000
5 000-
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Marknadsandel för importen från det berörda landet
Cirka
1,5 %
Cirka
2 %
Cirka
5 %
Cirka
5 %
Priser på importen från det berörda landet (EUR/ton)
Cirka
2 000
Cirka
2 600
Cirka
3 000
Cirka
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(50)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
4.1 Tillverkning
(51)
Under översynsperioden minskade tillverkningen med 29 % jämfört med 2006. Unionsindustrins tillverkning ökade först med 2 % 2007, jämfört med 2006, för att därefter kraftigt minska, särskilt under översynsperioden.
Tabell 3
2006
2007
2008
ÖP
Tillverkning (i ton)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(52)
Produktionskapaciteten minskade marginellt (med sammanlagt 2 %) mellan 2006 och översynsperioden. Eftersom tillverkningen också minskade under 2008, och särskilt under undersökningsperioden, uppvisade det resulterande kapacitetsutnyttjandet en sammanlagd minskning på 25 procentenheter mellan 2006 och översynsperioden.
Tabell 4
2006
2007
2008
ÖP
Produktionskapacitet (i ton)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapacitetsutnyttjande
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Lager
(53)
Unionsindustrins utgående lager förblev stabilt under 2007, jämfört med 2006, och minskade sedan med 10 % under 2008. Under översynsperioden ökade det utgående lagret något, men var fortfarande 5 % mindre än under 2006.
Tabell 5
2006
2007
2008
ÖP
Utgående lager (i ton)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Försäljningsvolym
(54)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till oberoende kunder minskade med 39 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen var mycket hög i början av skadeundersökningsperioden, eftersom den hade ökat med nära 70 % jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Försäljningsvolymerna minskade något under 2007 och 2008, men förblev på en ganska hög nivå (2008 låg de fortfarande 47 % över nivån som konstaterades för undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen). Försäljningsvolymerna minskade emellertid avsevärt mellan 2008 och översynsperioden (med närmare en tredjedel).
Tabell 6
2006
2007
2008
ÖP
Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i ton)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Marknadsandel
(55)
Unionsindustrins marknadsandel minskade successivt med nära 16 procentenheter mellan 2006 och översynsperioden (från 84,6 % till 68,7 %).
Tabell 7
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Tillväxt
(56)
Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionsindustrins förbrukning med nära 25 %. Unionsindustrin förlorade ungefär 16 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som den berörda importens marknadsandel ökade med 3,4 procentenheter.
4.7 Sysselsättning
(57)
Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 7 % mellan 2006 och översynsperioden.
Tabell 8
2006
2007
2008
ÖP
Sysselsättning (den berörda produkten; antal personer)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivitet
(58)
Produktiviteten hos de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade med 24 % mellan 2006 och översynsperioden. Produktiviteten ökade något under 2007 och 2008, för att därefter minska med nära 25 % under undersökningsperioden.
Tabell 9
2006
2007
2008
ÖP
Produktivitet (ton per anställd)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(59)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet uppvisar en positiv trend, efter att ha ökat med 40 % under skadeundersökningsperioden. Detta beror på: i) den allmänna prisnivån på marknaden, ii) behovet av att hämta in kostnadsökningarna och iii) det sätt som leveransavtalen upprättas på.
(60)
Under 2007 och 2008 kunde unionsindustrin öka sina priser i samband med de allmänt ökande marknadspriserna, som berodde på en fortsatt stor efterfrågan på grafitelektroder. Efterfrågan var en följd av de mycket gynnsamma marknadsförhållandena i stålsektorn under de första tre kvartalen 2008 (se skäl 45).
(61)
Priserna ökade också under 2007 och 2008, delvis för att göra det möjligt att hämta in de ökande produktionskostnaderna, särskilt på råvaror. Kostnaderna ökade med 23 % från 2006 till 2008. Unionsindustrin kunde emellertid täcka dessa kostnader genom att höja priserna avsevärt (+ 33 %).
(62)
Priserna gick ändå upp, men i mindre utsträckning (+ 5 %) under översynsperioden. Det faktum att priserna inte föll under en period när efterfrågan minskade förklaras av hur leveransavtalen upprättas på marknaden och det faktum att de flesta leveransavtalen för 2009 slöts redan 2008. Såsom anges i skäl 46, följer försäljningsvolymerna av grafitelektroder mer eller mindre volymerna i stålproduktionen. Slutandet av leveransavtal för grafitelektroder för perioder om 6-12 månader kan emellertid leda till en försening när det gäller effekten på priserna av en eventuell förändring (ökning eller minskning) av efterfrågan. Avtal sluts på grundval av förväntade försäljningsvolymer, som kan skilja sig från de faktiskt uppnådda försäljningsnivåerna, vilket får till följd att pristrenden under en viss period inte nödvändigtvis följer trenden när det gäller försäljningsvolymerna under samma period. Detta var fallet under översynsperioden när försäljningsvolymerna minskade men priserna förblev höga, framför allt därför att de flesta leveransavtalen för 2009 slöts 2008 och en del leveranser som planerades till 2008 sköts upp till 2009. Prisökningen på 5 % under översynsperioden räckte ändå inte till för att täcka kostnadsökningarna (+ 13 %), såsom var fallet under de tidigare perioderna. Priserna förhandlades om på lägre nivåer efter översynsperioden.
(63)
Såsom förklarades i skäl 49, följde priserna på importen från det berörda landet en liknande trend som unionsindustrins priser, men de förblev dock genomgående lägre än unionsindustrins priser.
Tabell 10
2006
2007
2008
ÖP
Enhetspris på unionsmarknaden (EUR per ton)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Löner
(64)
Mellan 2006 och översynsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 15 %.
Tabell 11
2006
2007
2008
ÖP
Årlig arbetskostnad per anställd (i tusen EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investeringar
(65)
Mellan 2006 och översynsperioden ökade det årliga flödet av investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 37 %. Under översynsperioden minskade emellertid investeringarna med 14 % i förhållande till 2008.
Tabell 12
2006
2007
2008
ÖP
Nettoinvesteringar (i EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Lönsamhet och räntabilitet
(66)
Med en kostnadsökning på 40 % under skadeundersökningsperioden, lyckades unionsindustrin mellan 2006 och 2007 ändå öka sina priser mer än kostnaderna ökade. Detta ledde till en vinstökning från en nivå på 19 % 2006 till 26 % 2007. Mellan 2007 och 2008 ökade priser och kostnader i samma proportioner, så att unionsindustrins marginal förblev på samma nivå som 2007. Vinsterna minskade sedan igen till 19 % under översynsperioden, beroende på att kostnaderna påverkades av det lägre kapacitetsutnyttjandet och de högre råvarupriserna. Vinsterna minskade ytterligare under 2009, eftersom unionsindustrin blev tvungen att justera sina priser nedåt för att återspegla den allmänna nedgång i försäljningspriserna på marknaden för grafitelektroder som berodde på den krympande efterfrågan i stålsektorn.
(67)
Räntabiliteten ökade från en nivå på 71 % 2006 till 103 % 2007. Under 2008 ökade den till 119 %, för att sedan minska till 77 % under översynsperioden. Totalt sett ökade räntabiliteten bara med 6 procentenheter mellan 2006 och översynsperioden.
Tabell 13
2006
2007
2008
ÖP
Nettovinst av försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)
19 %
26 %
25 %
19 %
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(68)
Kassaflödet (netto) från den operationella verksamheten ökade mellan 2006 och 2007. Ökningen fortsatte under 2008 för att sedan minska under översynsperioden. Överlag var kassaflödet under översynsperioden 28 % högre än i början av skadeundersökningsperioden.
(69)
Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, mest beroende på att en del av tillverkarna ingår i större koncerner.
Tabell 14
2006
2007
2008
ÖP
Kassaflöde (i EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Dumpningsmarginalens storlek
(70)
Med tanke på volym, marknadsandel och pris på importen från Indien kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbara.
4.15 Återhämtning från verkningarna av tidigare subventionering och dumpning
(71)
De ovan undersökta indikatorerna visar att det har skett en viss förbättring av unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation sedan de slutgiltiga utjämnings- och antidumpningsåtgärderna infördes 2004. Särskilt mellan 2006 och 2008 kunde unionsindustrin dra fördel av ökade priser och vinster. Detta berodde på mycket positiva marknadsförhållanden, som tillät att en hög pris- och lönsamhetsnivå upprätthölls, även om unionsindustrins marknadsandel minskade (se skäl 55). Trots åtgärderna ökade emellertid under samma period den indiska importens marknadsandel, och indiska produkter importerades till priser som var lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden började unionsindustrins vinster redan att minska och föll sedan ytterligare under 2009, beroende på ökade kostnader och begränsade prisökningar.
5. Verkan av den dumpade importen och andra faktorer
5.1 Verkan av den dumpade importen
(72)
Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden, mer än fördubblades importvolymen från det berörda landet och marknadsandelen för denna import mer än tredubblades (se skäl 49). Om antidumpnings- och utjämningstullarna inte beaktas, underskred priserna på importen från det berörda landet unionsindustrins priser under översynsperioden, även om det bara var med mindre än 2 %.
5.2 Den ekonomiska krisens inverkan
(73)
Beroende på de mycket positiva ekonomiska villkor som rådde i stålindustrin och närbesläktade branscher, inklusive grafitelektrodbranschen, under 2007 och de tre första kvartalen 2008, var unionsindustrin i ett relativt gott skick när den ekonomiska krisen började i slutet av 2008. Det faktum att leveransavtalen för grafitelektroder vanligtvis förhandlas fram för perioder om 6-12 månader betyder att det uppstår en försening när det gäller effekten på priserna av en eventuell förändring (ökning eller minskning) av efterfrågan. Eftersom avtalen för översynsperioden förhandlades fram när effekterna av den ekonomiska krisen ännu inte kunde förutses, inverkade den ekonomiska krisen under översynsperioden huvudsakligen på volymerna, eftersom unionsindustrin, när det gäller priser, skulle ha påverkats med en försening. I detta sammanhang bör det noteras att unionsindustrins situation på en del sätt försämrades, även under perioden med positiva ekonomiska villkor, genom att man förlorade marknadsandelar till importen från det berörda landet. Det faktum att försämringen inte fick några större negativa verkningar berodde delvis på den höga nivån på efterfrågan under 2007-2008, vilken gjorde att unionsindustrin kunde behålla stora försäljnings- och produktionsvolymer, och delvis på att priserna beroende på tidsförskjutningen (se ovan) kunde upprätthållas när volymerna minskade under översynsperioden.
5.3 Import från andra länder
(74)
På grund av att de tillgängliga uppgifterna baserade på KN-nummer i Eurostats importstatistik också innehåller andra produkter än den undersökta produkten, har följande analys gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taricnummer, tillsammans med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. En del import fick man bortse från, eftersom den enligt tillgängliga uppgifter inte verkade vara den undersökta produkten.
(75)
Man uppskattar att volymen import från andra tredjeländer ökade med 63 % från ungefär 11 000 ton 2006 till ungefär 18 500 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för import från andra länder ökade från 6,6 % 2006 till 14,4 % under översynsperioden. Det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer ökade med 42 % mellan 2006 och översynsperioden. Den största delen av importen verkar komma från Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Ryssland, Japan och Mexiko, som var de enda länder som hade individuella marknadsandelar på mer än 1 % under översynsperioden. Importen från dessa länder undersöks närmare i de följande skälen. Importen från nio andra länder har en sammanlagd marknadsandel på bara ungefär 2 % och undersöks därför inte närmare.
(76)
Marknadsandelen för importen från Kina ökade med 2,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 0,2 % till 2,6 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import till priser som var lägre än unionsindustrins priser och likaså lägre än priserna på importen med ursprung i Indien.
(77)
Marknadsandelen för importen från Ryssland ökade med 4,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 1,9 % till 6,1 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import till priser som var något lägre än unionsindustrins priser, men högre än priserna på importen med ursprung i Indien.
(78)
Marknadsandelen för importen från Japan ökade med 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 2,0 % till 1,6 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import till priser som var desamma som eller högre än unionsindustrins priser och likaså högre än priserna på importen med ursprung i Indien.
(79)
Marknadsandelen för importen från Mexiko ökade med 1,0 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 0,9 % till 1,9 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import till priser som liknande eller var högre än unionsindustrins priser och likaså högre än priserna på importen med ursprung i Indien.
(80)
Det kan därför inte uteslutas att utvecklingen av importen från Kina och Ryssland i viss utsträckning kan ha bidragit till försämringen av unionsindustrins marknadsandel. Eftersom de tillgängliga uppgifterna i importstatistiken var av så allmän karaktär att de inte möjliggjorde en prisjämförelse per produkttyp på samma sätt som den för Indien på basis av de detaljerade uppgifterna från den exporterande tillverkaren, kunde emellertid importen från Kina och Ryssland inte fastställas med säkerhet.
Tabell 15
2006
2007
2008
ÖP
Volymen import från andra länder (i ton)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Marknadsandel för importen från andra länder
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Priser på importen från andra länder (EUR/ton)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
ÖP
Volymen import från Kina (i ton)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Marknadsandel för importen från Kina
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Pris på importen från Kina (EUR/ton)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
ÖP
Volymen import från Ryssland (i ton)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Marknadsandel för importen från Ryssland
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Pris på importen från Ryssland (EUR/ton)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
ÖP
Volymen import från Japan (i ton)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Marknadsandel för importen från Japan
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Pris på importen från Japan (EUR/ton)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
ÖP
Volymen import från Mexiko (i ton)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Marknadsandel för importen från Mexiko
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Pris på importen från Mexiko (EUR/ton)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Slutsats
(81)
Såsom anges i skäl 49 mer än fördubblades importvolymen från det berörda landet mellan 2006 och översynsperioden. Eftersom förbrukningen minskade med nära 25 % under samma period, resulterade detta i en kraftig ökning av de indiska exportörernas marknadsandel, från ungefär 1,5 % under 2006 till ungefär 5 % under översynsperioden. De indiska exportpriserna till unionen ökade visserligen avsevärt under skadeundersökningsperioden till följd av allmänt högre marknadspriser, men de underskred fortfarande unionsindustrins priser.
(82)
Trots de befintliga antidumpnings- eller utjämningsåtgärderna, utvecklades mellan 2006 och översynsperioden ett antal skadeindikatorer negativt: Produktions- och försäljningsvolymerna minskade med 29 % respektive 39 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk med 28 % och följdes av en minskning av sysselsättningen och produktiviteten. Även om en del av denna negativa utveckling kan förklaras av den starka tillbakagången i förbrukning, som minskade kraftigt med närmare 25 % under skadeundersökningsperioden, måste unionsindustrins kraftiga tillbakagång när det gäller marknadsandel (ner med 15,9 procentenheter mellan 2006 och översynsperioden) också tolkas i ljuset av den konstanta ökningen av den indiska importens marknadsandel.
(83)
När det gäller den relativt höga vinstnivån under översynsperioden, berodde den i huvudsak på den fortsatt höga prisnivån, av de orsaker som anges i skäl 62. Slutsatsen dras att unionsindustrins situation försämrades genomgående under skadeundersökningsperioden och att unionsindustrin var i en bräcklig situation i slutet av översynsperioden, trots en ganska hög vinstnivå vid den tidspunkten, när dess ansträngningar att upprätthålla försäljningsvolymerna och en tillräcklig prisnivå i en situation med minskande efterfrågan hämmades av den ökande indiska dumpade importen.
F. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA
1. Inledande anmärkningar
(84)
Såsom redan konstaterats har införandet av antidumpningsåtgärderna bara till en viss grad gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. När den höga förbrukning som unionen hade under större delen av skadeundersökningsperioden minskade under översynsperioden, framstod unionsindustrins situation som bräcklig och sårbar och fortfarande utsatt för den skadliga effekten av den dumpade importen från Indien. Det var särskilt unionsindustrins förmåga att täcka sina ökade kostnader som försvagades under översynsperioden.
2. Förhållandet mellan exportvolymerna och priserna till tredjeländer och exportvolymerna och priserna till unionen
(85)
Man kunde konstatera att det genomsnittliga exportpriset för den indiska försäljningen till icke EU-länder var lägre än det genomsnittliga exportpriset till unionen och även lägre än priserna på hemmamarknaden. Den indiska exportören sålde ansenliga mängder till icke EU-länder och denna försäljning svarade för större delen av dess sammanlagda exportförsäljning. Kommissionen ansåg därför att om åtgärderna skulle upphöra skulle detta stimulera de indiska exportörerna att dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden till prisnivåer som, även om de var högre än priserna till tredjeländer, troligen fortfarande skulle vara lägre än de nuvarande exportpriserna till unionen.
3. Outnyttjad kapacitet och lager på den indiska marknaden
(86)
Den samarbetsvilliga indiska tillverkaren hade betydande outnyttjad kapacitet och planerade att öka sin kapacitet 2010/11. Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till unionen, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell ökning av tillverkningen.
(87)
I sina synpunkter på meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga indiska tillverkaren att dess outnyttjade kapacitet i huvudsak berodde på den ekonomiska krisen med tillhörande minskad efterfrågan. En stor del av företagets kapacitetsutnyttjande kan emellertid förklaras av det faktum att företaget avsevärt ökade sin kapacitet mellan 2006 och översynsperioden. Vidare bör det noteras att företaget har planerat att ytterligare öka sin kapacitet. Det bör också påpekas att det finns en annan indisk tillverkare som inte samarbetade och som har liknande kapacitet och kapacitetsutnyttjande och som också nyligen tillkännagivit en ännu större ökning av kapaciteten.
4. Slutsats
(88)
Tillverkarna i det berörda landet har därför möjlighet att öka och/eller dirigera om sina exportvolymer till unionsmarknaden. Priserna på den indiska exporten till tredjeländer är dessutom lägre än priserna på exporten till unionen. Undersökningen visade, på grundval av jämförbara produkttyper, sålde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren den berörda produkten till avsevärt lägre priser än unionsindustrins priser. Det är högst troligt att dessa låga priser skulle minska i överensstämmelse med de lägre priser som tas ut i resten av världen. Ett sådant prisbeteende, tillsammans med den förmåga som exportörerna i det berörda landet har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden, skulle med all sannolikhet få negativa verkningar för unionsindustrins ekonomiska situation.
(89)
Såsom framgår ovan är unionsindustrin fortfarande sårbar och bräcklig. Om unionsindustrin skulle utsättas för ökad import till dumpade priser från det berörda landet, skulle detta troligen resultera i en försämring av dess försäljning, marknadsandel och försäljningspriser och därigenom en konsekvent försämrad ekonomisk situation ner till de nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Detta innebär att om åtgärderna skulle upphävas, skulle detta med all sannolikhet leda till att den redan bräckliga situationen skulle försämras och den väsentliga skadan för unionsindustrin skulle återkomma.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(90)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om huruvida ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
(91)
Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot unionens intresse i den ursprungliga undersökningen. Denna undersökning är dessutom en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma en eventuell otillbörlig negativ effekt för de berörda parterna av de aktuella antidumpningsåtgärderna.
(92)
På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(93)
Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt bärkraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utveckling som noterades när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2004. Det faktum att unionsindustrin ökade sin lönsamhet under åren närmast före översynsperioden står i skarp kontrast till den situation som föregick införandet av åtgärder. Unionsindustrin förlorade emellertid genomgående marknadsandelar, medan importen från det berörda landet ökade sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden. Utan åtgärder skulle unionsindustrin troligen vara i en ännu värre situation.
3. Importörernas och användarnas intresse
(94)
Ingen av de nio icke-närstående importörerna gav sig till känna för att samarbeta.
(95)
Sjutton användare gav sig till känna för att lämna in svar på frågeformuläret. Även om de flesta användarna inte har köpt grafitelektroder från Indien på många år, och därför var neutrala i förhållande till ett eventuellt bibehållande av åtgärderna, har sex användare, åtminstone i viss utsträckning, använt indiska grafitelektroder. Fyra användare hävdade att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle få negativa verkningar för konkurrensen. En sammanslutning (Eurofer) opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder och hävdade att åtgärderna har resulterat i att de indiska exportörerna i stor utsträckning har dragit sig tillbaka från unionsmarknaden. Sammanslutningen hävdar att fortsatta åtgärder skulle hindra ståltillverkarna från att utveckla alternativa försörjningskällor och göra att unionsindustrin kan fortsätta att ha en dominerande ställning, som närmar sig ett duopol. Det framgår emellertid tydligt av utvecklingen av den indiska importen efter införandet av åtgärder att något sådant tillbakadragande inte har ägt rum, utan importen från Indien har i stället ökat betydligt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen har dessutom visat att grafitelektroderna i ökande grad kommer in på unionsmarknaden från ett antal andra tredjeländer. När det gäller unionsindustrins ställning på marknaden, erinras det om att marknadsandelen minskade med nära 16 procentenheter under skadeundersökningsperioden (se skäl 55). Slutligen medgav denna sammanslutning att grafitelektroderna bara utgör en relativt liten del av ståltillverkarnas sammanlagda kostnader.
(96)
Det erinras vidare om att det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att verkningarna av att åtgärderna infördes inte skulle bli betydande för användarna (10). Trots att åtgärder har varit i kraft under fem år, fortsatte importörer och användare i unionen att skaffa leveranser från bland annat Indien. Det framkom inga indikationer på att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor. När det gäller konsekvenserna för användarna av ett eventuellt införande av åtgärder drogs i den ursprungliga undersökningen dessutom slutsatsen att, eftersom kostnaderna för grafitelektroder har försumbara verkningar för användarindustrierna, var det osannolikt att en ökning av dessa kostnader skulle få några betydande konsekvenser för användarindustrin. Inga indikationer på motsatsen konstaterades efter det att åtgärderna hade införts. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle få någon större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen.
4. Slutsats
(97)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte behålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(98)
Alla berörda parter informerades om de fakta och hänsyn som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(99)
Av ovanstående följer att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa grafitelektroder med ursprung i Indien bibehållas. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar.
(100)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa satser utan ska i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(101)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (11) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av grafitelektroder av det slag som används för elektriska ljusbågsugnar, med en skenbar täthet av minst 1,65 g/cm3 och en elektrisk resistans på högst 6,0 μΩ.m, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 11 00 (Taricnummer 8545110010), och nipplar som används för sådana elektroder, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8545 90 90 (Taricnummer 8545909010), oavsett om de importeras tillsammans eller separat, med ursprung i Indien.
2. Följande antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Slutgiltig tull
(i %)
Tarictilläggsnummer
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, Västbengalen
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Alla övriga företag
8,5
A999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 13 december 2010.