ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 7 december 2011
om den ersättning som betalades ut av den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (ELGA) under 2008 och 2009
[delgivet med nr K(2011) 7260]
(Endast den grekiska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/157/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med artikel 108.2 första stycket i fördraget ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 4 februari 2009 hölls ett bilateralt möte med de grekiska myndigheterna, eftersom kommissionen via pressen fått kännedom om att den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (nedan kallad ELGA) till följd av omfattande protester i januari 2009 hade för avsikt att betala ut ersättning på 425 miljoner euro till grekiska producenter av jordbruksprodukter för inkomstförluster som dessa lidit under 2008 till följd av ogynnsamma väderförhållanden. Till följd av mötet inkom Greklands ständiga representation vid Europeiska unionen genom en skrivelse av den 9 februari 2009 med uppgifter om denna stödåtgärd.
(2)
Genom en skrivelse av den 23 februari 2009 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 20 mars 2009 svarade de grekiska myndigheterna att ELGA hade tagit ett lån på 425 miljoner euro för att betala ut ersättningen i fråga och dessutom ett lån på 444 miljoner euro som till stor del använts för att under 2008 betala ut ersättning för skador på vegetabilieproduktion och djurbesättningar som också orsakats av omständigheter som täcks av ELGA.
(3)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 4 maj 2009. De grekiska myndigheterna inkom med svar genom en skrivelse av den 16 juni 2009. Genom en skrivelse av den 13 juli 2009 underrättade kommissionen de grekiska myndigheterna om att åtgärden för utbetalning av ersättning på 425 miljoner euro under 2009 hade registrerats som stödärende nr CP 196/2009 och att åtgärden för ersättning motsvarande 444 miljoner euro som hade utbetalats 2008, i den del den avsåg ersättning för skador som orsakats av omständigheter som täcks av ELGA, hade konstaterats utgöra olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (2) i EG-fördraget (3) och hade registrerats som ärende nummer NN 39/09.
(4)
Till följd av de grekiska myndigheternas svarsskrivelse av den 18 augusti 2009 begärde kommissionen ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 14 september 2009. Genom denna skrivelse underrättade kommissionen även de grekiska myndigheterna om att den, till följd av de uppgifter som dessa lämnat om att den ersättning på 425 miljoner euro som beviljats 2009 hade betalats ut till de berörda jordbrukarna, hade registrerat även denna ersättning som olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 och även detta med nummer NN 39/09.
(5)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 20 mars 2010 (4). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna. Kommissionen mottog synpunkter från tredje parter, vilka sändes till de grekiska myndigheterna den 6 maj 2010. De grekiska myndigheterna lämnade in sina kommentarer på synpunkterna från berörda parter den 21 juli 2010.
(6)
De grekiska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar om stödåtgärderna den 4 juni 2010, den 10 september 2010 och den 14 september 2010. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 17 november 2010. De grekiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 9 mars 2011.
(7)
På begäran av de grekiska myndigheterna hölls ett bilateralt möte med kommissionen den 31 mars 2011. Till följd av detta möte inkom de grekiska myndigheterna med ytterligare upplysningar den 11 maj 2011 och den 12 juli 2011. På begäran av de grekiska myndigheterna hölls ytterligare ett bilateralt möte med kommissionen den 11 november 2011.
II. BESKRIVNING
(8)
Genom grekisk lag nr 1790/1988 om organisation och verksamhet för den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar och andra bestämmelser (5) (nedan kallad lag 1790/1988) inrättades en allmännyttig organisation kallad den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (ELGA). ELGA är en privaträttslig juridisk person som ägs helt av staten. Den står under jordbruksministeriets tillsyn i enlighet med artikel 12 i den ovan nämnda lagen. ELGA förvaltar de poster som ingår i dess budget i enlighet med de beslut som fattas av styrelsen, vars ledamöter utses genom beslut av jordbruksministeriet. ELGA:s ändamål är framför allt att försäkra jordbruksföretagens vegetabilie- och animalieproduktion samt deras kapital i form av växter och djur mot skador som orsakas av naturrisker.
(9)
Enligt artikel 3a (6) i lag 1790/1988 är ELGA:s försäkringssystem obligatoriskt och täcker naturrisker, särskilt översvämning, storm, frost och onormalt stark kyla, snö, hagel, höga temperaturer och solstrålning, onormalt kraftiga regn och för årstiden otypiska regn, torka, sjukdomar på grödorna orsakade av skadegörare, växtsjukdomar, epizootiska sjukdomar, bränder till följd av åska, jordbävning, risker orsakade av havet, skador på vegetabilieproduktionen orsakade av vilda djur samt en rad sjukdomar hos nötkreatur, får och getter.
(10)
Enligt artikel 5a (7) i lag 1790/1988 ska de producenter av jordbruksprodukter som omfattas av det försäkringssystem som avses i skäl 9 betala en särskild försäkringsavgift till ELGA. Denna lagstadgade avgift tas ut vid försäljning och köp av nationella jordbruksprodukter och intäkterna från den går till ELGA, som ansvarar för att förebygga och ersätta skador som jordbruksföretagen orsakas till följd av naturrisker.
(11)
Enligt artikel 5a i lag 1790/1988 är den särskilda försäkringsavgiften fastställd till 3 % för produkter av vegetabiliskt ursprung och 0,5 % för produkter av animaliskt ursprung (8). Avgiftsnivåerna fastställs av behöriga ministerier på grundval av ett förslag från ELGA till jordbruksministeriet. ELGA:s intäkter från den särskilda försäkringsavgiften, som uppbärs av skattemyndigheten, ska ingå i statens budget som statliga intäkter och redovisas som en särskild intäktspost. Dessa intäkter ska betalas ut till ELGA över jordbruksministeriets (numera ministeriet för landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning) budget, genom en årlig insättning av medel av motsvarande storlek till jordbruksministeriet, efter förslag från ELGA. ELGA har inget annat inflytande över vare sig avgiftens eller ersättningens belopp.
(12)
Försäkringen genom ELGA är obligatorisk för fysiska och juridiska personer som äger eller driver företag för jordbruk, boskapsuppfödning, fjäderfäuppfödning, biodling, fiske, vattenbruk eller liknande företag. ELGA:s intäkter utgörs i synnnerhet av intäkterna från den särskilda försäkringsavgiften. ELGA:s behörighet omfattar enligt lag nr 3147/2003 även utbetalning av stöd inom ramen för särskilda nödprogram för ersättning för skador på kapital i form av växter och fasta tillgångar till följd av naturkatastrofer, exceptionella händelser eller ogynnsamma väderförhållanden. Detta stöd finansieras genom statsbudgeten eller genom lån. Det statliga stöd som beviljas genom dessa program godkänns genom beslut av kommissionen.
(13)
Genom beslut nr 262037 som antogs av finansministeriet och ministeriet för landsbygdsutveckling den 30 januari 2009 (nedan kallat det interministeriella beslutet) fastställdes att ersättning på 425 miljoner euro genom undantag skulle betalas ut för skador som uppkommit 2008. Enligt det interministeriella beslutet skulle ELGA betala ut ersättning för minskad produktion av vissa i beslutet angivna grödor till följd av ogynnsamma väderförhållanden såsom torka, höga temperaturer och regn samt sjukdomar orsakade av skadegörare och växtsjukdomar under odlingssäsongen 2008. Ersättningen avsåg skador på odlingar av mandel, körsbär, aprikos, vissa persikosorter, plommon, päron och äpple, sparris, orientalisk tobak, potatis, bomull, oliver och spannmål.
(14)
Enligt uppgifterna från de grekiska myndigheterna beaktades vid fastställandet av skadetröskeln förutom produktionsförlusten även den försämrade kvaliteten på produktionen av vissa grödor (spannmål och bomull). Produktionsförlusten och den försämrade kvaliteten berodde på en kombination av ogynnsamma väderförhållanden och växtsjukdomar som orsakats av dessa väderförhållanden och som drabbat de berörda grödorna under året.
(15)
För att betala ersättningen i fråga tog ELGA ett banklån på 425 miljoner euro som ska betalas tillbaka över tio år (2010-2019). Under de tre första åren (2010-2012) betalas ränta och en avgift till den grekiska staten motsvarande 28 513 250 euro årligen och under de följande sju åren (2013-2019) betalas ränta, amorteringar och en avgift till den grekiska staten motsvarande 89 227 536 euro 2013, 85 087 786 euro 2014, 81 025 536 euro 2015, 76 963 286 euro 2016, 72 901 036 euro 2017, 68 838 786 euro 2018 och 64 776 536 euro 2019. Lånet garanteras av den grekiska staten.
(16)
Enligt uppgifterna från de grekiska myndigheterna betalade ELGA under 2008 ut ersättning på 386 986 648 euro för skador som täcks av försäkringen. Detta belopp kom delvis från försäkringsavgifter (88 353 000 euro) och delvis från ett banklån på 444 miljoner euro.
(17)
Detta lån på 444 miljoner euro tog ELGA på grundval av artikel 13 i lag nr 3074/2002 och artikel 28.17 i lag nr 3147/2003. Det ska betalas tillbaka över tio år (2009-2018). Under de tre första åren (2009-2011) betalas ränta och en avgift till den grekiska staten motsvarande 23 709 600 euro årligen och under de följande sju åren (2012-2018) betalas ränta, amorteringar och en avgift till den grekiska staten motsvarande 87 138 171 euro 2012, 83 789 143 euro 2013, 80 395 714 euro 2014, 77 002 286 euro 2015, 73 608 857 euro 2016, 70 215 429 euro 2017 och 66 822 000 euro 2018. Även detta lån garanteras av den grekiska staten.
(18)
En del av detta lån, 145 366 352 euro, var avsedd för statligt stöd som godkänts genom beslut av kommissionen inom ramen för de särskilda nödprogrammen till följd av bränderna 2006 och 2007. Denna del av lånet omfattas inte av detta beslut.
III. TVIVEL SOM FRAMFÖRTS AV KOMMISSIONEN I SAMBAND MED ATT GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES
1. Om förekomsten av stöd I den mening som avses I artikel 107.1 i EUF-fördraget
(19)
Stöd som ges med hjälp av statliga medel: Kommissionen ansåg att detta villkor var uppfyllt i förevarande fall, eftersom det i den nationella lagstiftningen i fråga (se skäl 11) tydligt anges att de förmåner som ELGA tillhandahåller finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten.
(20)
Inom ramen för de ytterligare uppgifter som lämnades innan förfarandet inleddes angav de grekiska myndigheterna att de hade för avsikt att procentuellt höja den särskilda försäkringsavgiften i syfte att öka ELGA:s intäkter. Men de uppgifter som i detta skede av förfarandet tillhandahölls om ökningen av ELGA:s intäkter var inte tillräckligt precisa för att det skulle vara möjligt avgöra huruvida en sådan ökning räcker för att återbetala lånen och bevilja producenterna ersättning under de berörda åren. Det kunde följaktligen inte uteslutas att åtgärderna i fråga även kommer att finansieras genom andra statliga medel som står till ELGA:s förfogande.
(21)
Stöd som påverkar handeln och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen: Den ersättning som betalades ut av ELGA 2008 enligt det obligatoriska försäkringssystemet avsåg flera grekiska jordbruksprodukter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och den som betalades ut 2009 avsåg flera olika grödor (se skäl 13). När förfarandet inleddes konstaterade kommissionen följaktligen att ersättningen i fråga har gett de lokala producenterna en fördel i förhållande till andra producenter i unionen som inte får samma stöd. Jordbrukssektorn är öppen för konkurrens på unionsnivån och är följaktligen känslig för varje åtgärd som gynnar produktionen i en medlemsstat. Ersättningen i fråga riskerar följaktligen att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(22)
Stöd som gynnar vissa företag eller viss produktion: När det gäller frågan om huruvida ELGA:s utbetalningar enligt det obligatoriska försäkringssystemet mot naturrisker innebär en selektiv fördel ansåg kommissionen a priori att denna åtgärd är selektiv, eftersom ersättningen från ELGA begränsas till viss jordbruksproduktion.
Enligt kommissionen är det möjligt att anse att den grekiska jordbrukssektorns särskilda särdrag och särskilda beroende av vissa väderförhållanden samt dess sårbarhet för naturrisker nödvändiggör ett statligt system som garanterar en lägsta ersättningsnivå på grundval av solidaritetsprincipen. Eftersom den ersättning som utbetalas av ELGA enligt det obligatoriska försäkringssystemet finansieras genom intäkter från en särskild försäkringsavgift, bedömde kommissionen att det eventuellt kan anses att denna ersättning inte ger mottagarna en otillbörlig fördel.
En sådan motivering grundad på systemets logik och karaktär gäller emellertid inte om den grekiska staten stöder systemet i fråga genom ytterligare finansiella ingripanden (utöver finansieringen genom obligatoriska avgifter). När granskningsförfarandet inleddes innehade kommissionen dock inte tillräckliga uppgifter för att sluta sig till huruvida detta var fallet. Kommissionen betvivlade emellertid att åtgärderna i fråga hade finansierats utan ytterligare ingripanden från staten.
(23)
Av ovan angivna skäl ansåg kommissionen när förfarandet inleddes att det inte kan uteslutas att den ersättning som ELGA under 2008 och 2009 betalade ut enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
2. Åtgärdernas kvalificering som olagligt stöd
(24)
Kommissionen ansåg att eftersom stödet hade beviljats och betalats ut utan föregående anmälan rör det sig om olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.
3. Preliminär bedömning av stödets förenlighet
(25)
Eftersom de grekiska myndigheterna hade hävdat att åtgärderna i fråga inte utgör statligt stöd, innehade kommissionen inte när förfarandet inleddes de uppgifter som var nödvändiga för att bedöma huruvida stödet var förenligt med bestämmelserna i de rättsakter som var tillämpliga vid den tidpunkt när det beviljades, dvs. 2008 och 2009. I förevarande fall utgörs dessa av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 (9) (nedan kallade riktlinjerna), särskilt kapitel V.B om stöd som kompensation för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket.
(26)
Enligt de uppgifter som lämnats föreföll det som om ersättningen för den största delen av de berörda grödorna avsåg skador som nådde upp till minimitröskeln på 30 % med beaktande av de produktionsförluster eller den försämrade kvaliteten på viss produktion som uppkommit under hela det berörda året och som orsakats av en kombination av olika ogynnsamma väderförhållanden samt för vissa grödor även av växtsjukdomar. Informationen från de grekiska myndigheterna innehöll inga uppgifter om den metod som använts för att beräkna ersättningen i fråga.
(27)
Kommissionen tvivlade följaktligen på att stödet kunde anses förenligt med kapitel V.B i riktlinjerna.
IV. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(28)
De berörda parter som inkommit med synpunkter är CELCAA (Comité européen de commerçants de produits agricoles et de produits agricoles alimentaires), COCERAL (Comité européen des céréales, d’aliments de bétail, de fruits oléicoles, d’huile d’olive, d’olives, de graisses et du commerce agroalimentaire) och en tredje berörd part som har begärt konfidentiell behandling av sin identitet.
(29)
Den tredje berörda parten (en oberoende handlare) samt CELCAA och COCERAL, vilkas målsättning är att skydda oberoende handlares intressen, anser att det aktuella stödet, som ursprungligen beviljades jordbrukare, i verkligheten har hamnat hos jordbrukskooperativ och deras sammanslutningar, vilka har exklusiv tillgång till jordbruksprodukter och följaktligen konkurrerar med oberoende handlare.
(30)
Enligt de berörda parterna har Grekland inte lagt fram några bevis för att ersättningen i fråga har beviljats för förluster orsakade av ogynnsamma väderförhållanden. De grekiska myndigheterna har inte lämnat in någon analytisk beskrivning av väderförhållandena som styrker den meteorologiska informationen såsom det krävs enligt riktlinjerna.
(31)
Enligt de berörda parterna har de grekiska myndigheterna inte preciserat vare sig den metod som använts för att beräkna ersättningen eller minimitröskeln för gjorda förluster. Ersättningen begränsades dessutom till vissa jordbruksprodukter, trots att producenter av andra produkter som inte hade rätt till ersättningen i fråga också hade lidit produktionsförluster.
(32)
De berörda parterna anser vidare att beviljandet av ersättningen i fråga inverkade på prisbildningen för slutprodukterna, på grund av lägre priser för de produkter för vilka ersättning betalats ut. Det aktuella stödet gav således de berörda producenterna en ekonomisk fördel, eftersom de fick möjlighet att saluföra de delar av produktionen som inte påverkats av de ogynnsamma väderförhållandena på villkor som snedvrider konkurrensen. Å andra sidan tvingades de privata handelsaktörerna (såsom handlare, mjölkvarnar, foderkvarnar, fjäderfäuppfödare, svinuppfödare etc.) att följa den prissättningspolitik som infördes av jordbrukskooperativen och deras sammanslutningar, vilket gav dessa kooperativ en monopolställning.
(33)
Det försäkringsskydd som ELGA erbjuder mot risker i jordbrukssektorn borde dessutom iaktta proportionalitetsprincipen och principen om lika behandling. Enligt de berörda parterna är det inte godtagbart att den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 motsvarade belopp som var tre respektive fyra gånger högre än det totala beloppet av försäkringsavgifterna för samma år.
(34)
Enligt de berörda parterna gjorde ELGA genom det nya lån som togs 2009 alltför stora ”inteckningar” på intäkterna för de kommande tio åren, eftersom det lån som togs 2008 också måste återbetalas och försäkringsavgifterna för de närmaste åren således redan hade ”intecknats”. De berörda parterna har dessutom påpekat att ELGA tog ytterligare två lån 2009, nämligen ett lån på 350 miljoner euro från Pireus bank och ett lån på 112 miljoner euro från den grekiska jordbruksbanken och Greklands centralbank.
(35)
De berörda parterna anser även att lånen på 444 miljoner euro och 415 miljoner euro utgör ytterligare intäkter utöver de lagstadgade försäkringsavgifterna, i form av lån som garanteras av den grekiska staten. Dessa lån bör följaktligen betraktas som statliga medel.
V. KOMMENTARER FRÅN GREKLAND
1. Allmänna kommentarer om den ersättning som beviljades 2008 och 2009
(36)
Enligt de grekiska myndigheterna utgör den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 inte statligt stöd.
Finansieringen av försäkringssystemet säkerställs genom särskilda obligatoriska avgifter som betalas av jordbrukarna. Eftersom detta försäkringssystem vilar på principen om social solidaritet måste de särskilda obligatoriska avgifterna inte stå i strikt proportion till den försäkrade risken och beloppet av den utbetalade förmånen måste inte nödvändigtvis stå i proportion till den försäkrades intäkter (10). Enligt de grekiska myndigheterna rör det sig i förevarande fall följaktligen om en faktisk ersättning som betalades ut för skador på jordbruksproduktionen som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, vilket är förenligt med grekisk lagstiftning om de jordbruksförsäkringar som tillhandahålls av ELGA.
Enligt de grekiska myndigheterna är ELGA för övrigt i stånd att på respektive förfallodag fullgöra sina finansiella skyldigheter inom ramen för det obligatoriska försäkringssystemet. Denna förmåga har stärkts genom en ny lag nr 3877/2010 om systemet för skydd och försäkring av jordbruksverksamhet, som föreskriver om ytterligare finansieringskällor för ELGA. Genom denna lag har den särskilda försäkringsavgiften i de flesta fall höjts (för skador på vegetabilieproduktion från 3 % till 4 % och för skador på animalieproduktion från 0,50 % till 0,75 %). Dessutom har det genom denna lag införts en frivillig försäkring för förluster som inte täcks av den obligatoriska försäkringen samt en allmän försäkring för fysiska personer som inte har jordbruk som huvudsyssla och juridiska personer vars huvudägare är personer som inte har jordbruk som huvudsyssla och där försäkringsavgifterna betalas till förmån för ELGA.
(37)
Även om ersättningen i fråga skulle betraktas som statligt stöd anser de grekiska myndigheterna emellertid att den är förenlig med artikel 107.3 c i fördraget och med riktlinjerna. De grekiska myndigheterna har till kommissionen lämnat in detaljerade uppgifter om varje stöd som beviljades av ELGA 2008 och 2009 och har angett den berörda jordbrukarens namn och skatte-ID, det län där jordbruksskiftet är beläget, typ av gröda, måttenhet för odlingen och antalet enheter som används, stödbeloppet och datum för beviljande av stödet, beskrivning av skadorna samt skadenivån jämfört med normal produktion.
(38)
När det gäller ersättningen under 2008 och 2009 för skador som förstörde mer än 30 % av den normala vegetabilieproduktionen anser de grekiska myndigheterna att samtliga villkor i punkterna 124-130 i riktlinjerna och artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter (nedan kallad förordningen om undantag) (11) är uppfyllda.
(39)
Enligt de grekiska myndigheterna betalades stödet ut till berörda producenter eller till producentorganisationer som producenterna är anslutna till i enlighet med riktlinjerna och förordningen om undantag. De grekiska myndigheterna har särskilt bekräftat följande:
a)
Stödbeloppet översteg inte i något fall beloppet av producenternas faktiska förluster.
b)
När det gäller stödnivån har de grekiska myndigheterna bekräftat att villkoren i bestämmelserna i artikel 11 i förordningen om undantag är uppfyllda, eftersom ELGA inte i något fall betalade ut ersättning som översteg 74,8 % av inkomstminskningen vid försäljning av produkten, till följd av de ogynnsamma väderförhållandena.
c)
Den maximala stödberättigande förlusten minskades med eventuella belopp som erhållits via försäkringssystem och kostnader som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått.
d)
Förlustberäkningen utfördes för det enskilda företaget.
e)
Beslutet om att bevilja stöd och utbetalningen av stöd ägde rum inom den tidsfrist på tre respektive fyra år efter förlusten som fastställs i artikel 11.10 i förordningen om undantag.
f)
Stödet i fråga har inte kumulerats med annat statligt stöd eller med annan finansiering från medlemsstaterna eller unionen i förhållande till samma stödberättigande kostnader. Den förlust för vilken de berörda producenterna erhöll stödet har inte ersatts på grundval av någon annan rättsakt och stödet har följaktligen beviljats antingen enligt riktlinjerna, förordningen om undantag, kommissionens förordning (EG) nr 1535/2007 av den 20 december 2007 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter (12) (nedan kalladförordningen om stöd av mindre betydelse) eller meddelandet av den 22 januari 2009 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (nedan kallat meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen) (13).
(40)
När det gäller metoden för att beräkna den normala produktionen har de grekiska myndigheterna lämnat uppgifter om den använda metoden och bekräftat att villkoren i punkt 128 i riktlinjerna är uppfyllda, dvs. att en eventuell alternativ metod som används ska vara representativ och inte grunda sig på onormalt goda skördar. Bedömningen av förlusterna till följd av de ogynnsamma väderförhållandena gjordes för de enskilda företagen av agronomer på grundval av uppskattningar som gjorts på plats, såsom det föreskrivs i förordningen om försäkring genom ELGA. Vid kontrollen på plats mätte den agronom som gjorde uppskattningen skiftets storlek med alla lämpliga metoder (måttband, kartor över skiftena och GPS) och på fruktträdsodlingar räknades antalet träd. Därefter gjorde agronomen en bedömning av den förväntade produktionen på skiftet med hänsyn till den använda odlingstekniken (bland annat planteringstäthet, beskärningssystem, användning av plasttäckning för tidigare skördar och bevattningssystem), de odlade sorterna, den föregående grödan vid odling av årliga grödor, åtgärder för växtskydd (framför allt gödsling och bekämpning av skadegörare), jordens bördighet och eventuella särdrag under produktionsåret (såsom torka eller problem med fruktsättningen). Slutligen bedömdes skadenivån jämfört med den förväntade produktionen på skiftet. För att bestämma skadenivån togs prover på olika ställen på skiftet varvid man beaktade den kvantitativa förlusten jämfört med den förväntade produktionen, den försämrade kvaliteten till följd av skador, växtskyddsåtgärder som vidtagits efter det att skadorna uppkommit (såsom ytterligare skydd för växtligheten, ytterligare ogräsrensning eller bortplockning av förstörd frukt).
2. Särskilda kommentarer om den ersättning som beviljades 2008
(41)
Av det stöd som ELGA beviljade 2008, dvs. 386 986 648 euro, betalades 373 257 465,71 euro ut till producenterna som ersättning för förluster i vegetabilieproduktionen orsakades av ogynnsamma väderförhållanden. Avseende detta stöd har ELGA tillämpat artikel 6 i förordningen om försäkring av vegetabilieproduktion som behandlar ersättning till producenter av jordbruksprodukter för förluster orsakade av de ogynnsamma väderförhållanden som avses i nationell lag nr 1790/1988 om inrättande av ELGA.
(42)
Grekland har för detta stöd lämnat meteorologisk information om de ogynnsamma väderförhållandena under regleringsåret 2007-2008. De ogynnsamma väderförhållandena har formellt erkänts av de offentliga myndigheterna. Det rör sig bland annat om en värmebölja som drabbade hela landet i slutet av juni och juli 2007, kraftiga regn i flera regioner i landet i oktober 2007 och torra och varma katabatiska vindar samma månad på Kreta, stormar och hagel i början av augusti 2008 i vissa län i de nordvästra och centrala delarna av Grekiska fastlandet samt stormar i slutet av samma månad i regionerna Magnisia, Boiotien och östra Attika samt på öarna Evia och Kreta.
Ersättningen beviljades för följande skadenivåer jämfört med normal produktion (14):
Minimiskadenivå jämfört med normal produktion
Total ersättning
(euro)
Antal jordbruksskiften som lidit förluster
% av den totala ersättningen
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Totalt
373 257 465,71
666 406
100
ELGA beviljade dessutom ytterligare ersättning på 2 472 785,97 euro till producenter som under samma regleringsår 2007-2008 upprepade gånger orsakades förluster i samma vegetabilieproduktion på grund av ogynnsamma väderförhållanden. Av denna ersättning beviljades 6,98 % för skador där skadenivån var 20-30 % av den normala produktionen och 93,02 % för skador där mer än 30 % av den normala produktionen hade förstörts.
(43)
Under 2008 betalade ELGA även ut följande stöd till jordbrukare:
a)
Stöd på 7 338 119,74 euro för förluster i djurkapitalet. Av detta stöd beviljades 1 860 279,67 euro för förluster i djurkapitalet orsakade av ogynnsamma väderförhållanden, 3 188 825,78 euro beviljades för förluster orsakade av djursjukdomar och 2 289 014,29 euro för förluster orsakade av andra skador (såsom attacker av vilda djur, björnar, vargar och lösdrivande hundar). Detta stöd betraktas av de grekiska myndigheterna som en faktisk ersättning enligt det obligatoriska försäkringssystemet och inte som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
b)
Stöd på 114 374,86 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn. Detta stöd beviljas inom ramen för gemenskapsprogrammet Life för att skydda brunbjörnen i Grekland. Stödnivån var 100 %.
c)
Stöd på 3 803 901,72 euro för korrigeringar till följd av felaktigheter i bedömningsrapporterna om förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet. Dessa fel, som konstaterades efter det att stödet hade betalats ut till jordbrukarna, orsakade att en skuld uppkom för ELGA gentemot de berörda stödmottagarna.
3. Särskilda kommentarer om den ersättning som beviljades 2009
(44)
När det gäller den ersättning som betalades ut 2009 på grundval av det interministeriella beslutet av den 30 januari 2008, dvs. 415 019 452 euro, innehåller nedanstående tabell uppgifter om berörda produkter och väderförhållanden som orsakade skadorna samt en beskrivning av skadorna.
Jordbruksprodukt
Total ersättning
(euro)
Ogynnsamma väderförhållanden
Beskrivning av orsakade skador
1.
Mandel
Körsbär
Aprikos (sorten Bebekou)
Äpple
Plommon
Päron
56 580 555
(för alla produkter)
Höga temperaturer och värmebölja.
En varm och torr vinter.
Långvarig torka.
Plötsliga temperaturväxlingar.
De höga temperaturerna och värmeböljan under sommaren 2007 inverkade negativt på produktionen av dessa produkter, framför allt blombildningen i fruktodlingarna. Den långvariga torkan 2007 och de plötsliga temperaturväxlingarna ledde till minskad produktion. På grund av den varma och torra vintern blev dessutom viloperioden för flera fruktträdssorter för kort.
2.
Persika
10 970 348
Samma väderförhållanden som i punkt 1.
Samma skador som i punkt 1.
3.
Sparris
6 751 747
En varm och torr vinter.
Låga temperaturer.
Den varma och torra vintern 2007-2008 bidrog till ökad katabolisk aktivitet hos sparrisen och ledde till förlust av lagrade näringsämnen. Detta resulterade i en plötslig minskning av den framtida sparrisproduktionen. Produktionen påverkades dessutom av de låga temperaturerna i februari 2008 som försenade tillväxten. Detta minskade ytterligare den grekiska sparrisskörden 2008.
4.
Orientalisk tobak
13 817 834
Höga temperaturer och värmebölja.
Torka.
De höga temperaturerna och värmeböljan under sommaren 2007 i kombination med torkan försvårade behandlingen mot insektsangrepp och virus orsakade av trips och ledde till minskad tobaksproduktion i hela landet.
5.
Sommarpotatis
7 220 996
Höga temperaturer.
De höga temperaturerna under somrarna 2006 och 2008 försvårade behandlingen mot skadegörare och växtsjukdomar på sommarpotatis i flera län i Grekland.
6.
Bomull
109 564 462
Långvarig torka.
Varm sommar.
Kall höst.
Regn.
Den långvariga torkan ledde till minskade vattenförråd. Den varma sommaren följd av en kall höst i kombination med onormalt kraftiga regn mot slutet av september 2008 ledde till minskad bomullsproduktion och försämrad kvalitet på bomullsproduktionen i hela landet.
7.
Oliv
72 026 112
Torka.
Frost.
Regn.
Den långvariga torkan, frosten i februari 2008 efter en mild vinter, de höga temperaturerna och de onormalt kraftiga regnen under olivträdens blomningstid ledde till en kraftigt minskad olivproduktion i hela landet.
8.
Spannmål (majs, vete, korn, havre, råg, ris)
138 087 394
Regn.
Temperaturväxlingar.
Regnen och temperaturväxlingarna under våren och hösten 2008 ledde till försämrad spannmålsproduktion och underlättade utvecklingen av växtsjukdomar. Den försämrade kvaliteten berodde också på avsaknad av nödvändiga näringsämnen (protein och gluten) orsakad av de ogynnsamma väderförhållandena.
Totalt
415 019 448
(45)
De grekiska myndigheterna anser att av ersättningen på 415 019 452 euro ska 27 614 905 euro, som betalades ut till 871 producenter, betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och riktlinjerna.
(46)
Det resterande stödbeloppet, 387 404 547 euro, betalades ut till 784 408 producenter. Enligt de grekiska myndigheterna är detta stöd förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och förordningen om undantag.
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd uppfyller alla de villkor som anges i artikel 11 i förordningen om undantag, särskilt följande:
a)
Bruttostödnivån överskred inte 80 % av inkomstminskningen vid försäljningen av produkten, till följd av de ogynnsamma väderförhållandena.
b)
Förlustberäkningen utfördes för det enskilda företaget.
c)
Förlustbeloppet innefattade inte utgifter som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått och producenterna fick ingen ersättning från andra försäkringsorgan.
d)
Ersättningen betalades direkt till jordbrukarna.
e)
Beslutet om att bevilja stöd och utbetalningen av stöd ägde rum inom tidsfristen på tre respektive fyra år efter förlusten.
f)
Metoden för att beräkna den normala produktionen var samma som för det stöd som hade beviljats 2008 (se skäl 42).
(47)
De grekiska myndigheterna anser vidare att om detta stöd inte kan betraktas som en faktisk ersättning (se skäl 36) eller som förenligt med förordningen om undantag (se skäl 46), bör det betraktas som förenligt med artikel 107.3 b i fördraget och meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen.
Genom detta stöd underlättades de berörda jordbrukarnas tillgång till finansiering. Ersättningen säkerställde således den ekonomiska likviditeten för primärproduktionen i Grekland, den enda sektor som den grekiska staten kunde stödja sig på under de första månaderna av den ekonomiska krisen för att undvika faror i andra sektorer av den grekiska ekonomin. Detta stöd beviljades inte heller utan tillämpning av strikta kriterier. Det beviljades tvärtom endast vid verkliga ekonomiska problem i produktionen av jordbruksprodukter och mer konkret vid problem som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden (se skäl 44). För den övervägande delen av detta stöd fastställdes inga trösklar för stödnivån eller graden av problem för enskilda jordbrukare, eftersom målet var att stödja den grekiska jordbruksekonomin i allmänhet.
(48)
Enligt punkt 7 tredje stycket led a i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen ska kommissionen tillämpa meddelandet på icke anmälda stöd (15), om stödet har beviljats efter den 17 december 2008. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att punkt 7 tredje stycket led a i nämnda meddelande ska tillämpas på detta icke anmälda stöd, eftersom det beviljades producenterna efter den 17 december 2008.
(49)
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd, som genom undantag fastställdes i det interministeriella beslutet av den 30 januari 2009, uppfyller alla de villkor som anges i punkt 4.2.2 i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, särskilt följande:
a)
Stödet beviljades i form av en stödordning, eftersom det grundades på det ovan nämnda interministeriella beslutet.
b)
Stödet beviljades företag som inte befann sig i svårigheter den 1 juli 2008, i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De grekiska myndigheterna har bekräftat att stödet beviljades uteslutande för fysiska personer och att de flesta av dessa enligt grekisk lagstiftning var befriade från att lämna in skattedeklaration, eftersom deras årsinkomst var mindre än 12 000 euro. Alla de producenter som erhöll ersättningen hade pågående transaktioner med bankerna och stödet betalades in till deras bankkonton. De grekiska myndigheterna har bekräftat att producenterna i fråga var solventa och hade goda möjligheter att få finansiering via banken. Dessa producenter befann sig följaktligen inte i svårigheter när stödet betalades ut.
c)
Stödordningen tillämpades inte på företag som är verksamma inom fiskesektorn.
d)
Stödet utgjorde inte exportstöd eller stöd för att främja inhemska produkter på bekostnad av importprodukter.
e)
Stödet beviljades under 2009, dvs. före den 31 december 2010 såsom det föreskrivs i punkt 4.2.2 f i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen.
f)
Stödbeloppet per jordbrukare varierade mellan 7 501 euro och 15 000 euro.
(50)
Enligt punkt 4.2.2 g i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, i dess ändrade lydelse från oktober 2009, får det stöd som varje berörd jordbrukare fått inte medföra att det totala stödbelopp som den berörda jordbrukaren får under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 överskrider stödtaket på 15 000 euro. Kravet på att ELGA från berörda jordbrukare ska erhålla en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt den tillfälliga gemenskapsramen som jordbrukaren fått under skatteåret är enligt de grekiska myndigheterna endast en formalitet. Att denna formalitet inte uppfyllts bör inte leda till slutsatsen att villkoret i punkt 4.2.2 g i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen i dess ändrade lydelse från oktober 2009 inte har iakttagits, särskilt som Grekland under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 inte beviljade stöd av mindre betydelse till producenter inom primär jordbruksproduktion eller stöd på grundval av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, vilket framgår av ELGA:s dokumentering.
(51)
De grekiska myndigheterna anser att av beloppet på 387 404 547 euro kan under alla omständigheter stöd på 75 382 500 euro omfattas av tillämpningsområdet för förordningen om stöd av mindre betydelse.
(52)
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd på 75 382 500 euro uppfyller alla de villkor som anges i förordning nr 1535/2007 om stöd av mindre betydelse, särskilt följande:
a)
I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1535/2007 har de berörda jordbrukarna inte erhållit ersättning som överstigit 7 500 euro per jordbrukare under beskattningsåren 2008-2010.
b)
Det ackumulerade stöd av mindre betydelse som beviljats jordbruksföretag under en period på tre beskattningsår har inte överstigit 75 382 500 euro, som är det kumulerade maximibeloppet för Grekland enligt artikel 3.3 och bilagan till förordning (EG) nr 1535/2007.
4. Anmärkningar rörande synpunkterna från berörda parter
(53)
Grekland har hävdat att de berörda parterna inte har lämnat in några bevis för att ersättningen skulle ha påverkat deras medlemmars ställning på den inre marknaden.
(54)
När det gäller synpunkten att det inte har lämnats in någon beskrivning av de ogynnsamma väderförhållandena har de grekiska myndigheterna betonat att en sådan beskrivning inte är nödvändig enligt det interministeriella beslutet om ersättningen och att det som däremot måste bevisas är dels att väderförhållandena var ogynnsamma, dels att de skador som orsakades nådde upp till minimitröskeln på 30 % jämfört med den normala produktionen. De grekiska myndigheterna har för övrigt, inom ramen för de kommentarer som de lämnat till kommissionen, lämnat in analytiska uppgifter om väderförhållandena som styrker den meteorologiska informationen.
(55)
När det gäller synpunkten att Grekland inte har preciserat vilken metod som användes för att beräkna ersättningen eller minimitröskeln för gjorda förluster har de grekiska myndigheterna påpekat att de, inom ramen för de kommentarer som de lämnat till kommissionen, har lämnat detaljerade uppgifter om dessa båda frågor.
(56)
Enligt de grekiska myndigheterna påverkade beviljandet av ersättningen inte slutkonsumenterna, eftersom prisminskningen på de berörda jordbruksprodukterna inte ledde lägre detaljistpriser. Till stöd för denna synpunkt har de grekiska myndigheterna lämnat in artiklar ur grekiska tidningar som visar att detaljistpriserna för flera jordbruksprodukter, inbegripet de produkter som avses i detta ärende, fortfarande ligger kvar på en hög nivå trots att grossistpriserna för dessa jordbruksprodukter har sänkts.
VI. BEDÖMNING AV STÖDET
1. Förekomst av statligt stöd I den mening som avses I artikel 107.1 i fördraget
(57)
Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen anser att dessa villkor är uppfyllda när det gäller de förevarande stödåtgärderna.
(58)
Stöd som ges med hjälp av statliga medel
Enligt den rättspraxis som följer av domstolens dom av den 22 mars 2003 i mål C-355/00, Freskot AE mot Elliniko Dimosio (16) (nedan kallad domen i målet Freskot), är detta villkor uppfyllt i förevarande fall, eftersom det i den nationella lagstiftningen klart anges att förmånerna från ELGA ska finansieras genom statliga medel och att de är hänförliga till staten i den mening som avses i domstolens rättspraxis (17).
Liksom i domen i målet Freskot följer det i förevarande fall av artikel 5a i lag 1790/1988 (se även skäl 11) och andra gällande bestämmelser i den grekiska lagstiftningen att ELGA:s intäkter från den särskilda avgiften uppbärs av skattemyndigheten, ingår i statens budget som statliga intäkter och betalas ut till ELGA över jordbruksministeriets (numera ministeriet för landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning) budget. Den omständigheten att avgifterna i fråga bokförs som intäkter för staten räcker för att anse att de förmåner som ELGA tillhandahåller beviljas av statliga medel.
Enligt artikel 2 i lag 1790/1998 (18) får ELGA dessutom genom beslut av jordbruksministeriet betala ut stöd eller ersättning till stödmottagarna genom överföring av medel från statens budget eller genom lån som ELGA tar med den grekiska staten som garant och med skyldighet för den grekiska staten att återbetala lånet.
Av domstolens rättspraxis framgår det emellertid att fördelar som ges direkt av staten samt fördelar som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (19). I förevarande fall utgör följaktligen de två lån som ELGA tog 2008 och 2009 för att betala ut ersättningen och som garanteras av den grekiska staten (se skälen 15 och 17) statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, eftersom de är en del av ELGA:s medel och ELGA är en privaträttslig juridisk person som ägs helt av staten och står under jordbruksministeriets tillsyn (se även skäl 8).
(59)
Stöd som påverkar handeln och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen
Kommissionen konstaterar att ersättningen ger de nationella producenterna en fördel i förhållande till andra gemenskapsproducenter som inte får samma stöd. Jordbrukssektorn är öppen för konkurrens på unionsnivån (20) och är följaktligen känslig för varje åtgärd som gynnar produktionen i en medlemsstat (21). Ersättningen i fråga riskerar följaktligen att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(60)
Stöd som gynnar vissa företag eller viss produktion
Som stöd betraktas enligt domstolens rättspraxis (22) bland annat ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter.
I domen i målet Freskot slog domstolen fast att begreppet företag i den mening som avses i artikel 102 i fördraget inte avser en sådan organisation som ELGA när det gäller dess verksamhet enligt det obligatoriska försäkringssystemet mot naturrisker (se punkterna 79 och 88 i domen).
Det obligatoriska försäkringssystemet i fråga har i allt väsentligt ett socialpolitiskt mål och syftar till att säkerställa att alla jordbruksföretag har ett lämpligt försäkringsskydd, däribland även de företag som löper större risk att drabbas av naturkatastrofer (se punkterna 66 och 67 i domen). Försäkringsavgiften tas ut på alla jordbruksprodukter på ett enhetligt sätt oberoende av den faktiska risken för producenten (på grundval av solidaritetsprincipen). ELGA är underställd statlig tillsyn, eftersom avgiftens storlek, som bestämmer intäkterna, och ersättningsnivåerna fastställs av behöriga ministerier.
Liksom domstolen konstaterade i domen av den 22 januari 2002 i mål C-218/00, Cisal mot INAIL (23), står i förevarande fall storleken på de två huvudkomponenterna i det försäkringssystem som ELGA förvaltar, dvs. ersättningar och avgifter, under tillsyn av staten och den obligatoriska anslutning som karaktäriserar detta system är oundgänglig för systemets ekonomiska jämvikt samt för genomförandet av solidaritetsprincipen, vilken får som följd att den ersättning som utges till den försäkrade inte är proportionell till de avgifter som denne har erlagt.
Till skillnad från omständigheterna i målet Cisal mot INAIL är emellertid mottagarna av försäkringsförmåner från organisationen ELGA företag som utövar en ekonomisk verksamhet. Den omständigheten att ELGA inte själv utövar någon ekonomisk verksamhet räcker således inte för att anse att mottagarna av de försäkringsförmåner som utges av denna organisation inte skulle vara företag i den mening som avses i fördraget och inte skulle vara potentiella mottagare av statligt stöd (se domen i målet Freskot, punkt 80).
När det gäller frågan om en ekonomisk fördel angav domstolen i punkt 84 i domen i målet Freskot helt enkelt att ”[d]et måste således prövas dels huruvida, och i sådant fall i vilken utsträckning, de grekiska jordbruksföretagen - om den obligatoriska försäkringen inte fanns - skulle ha varit skyldiga [att] och faktiskt skulle ha kunnat försäkra sig hos privata försäkringsgivare eller vidta andra åtgärder för att på ett lämpligt sätt skydda sig mot de följder som naturrisker utgör för dessa företag, dels i vilken utsträckning avgiften motsvarar den verkliga ekonomiska kostnaden för förmånerna från ELGA enligt den obligatoriska försäkringen, förutsatt att det går att beräkna denna kostnad”. I punkt 87 i samma dom konstaterade domstolen emellertid att ”den inte har tillgång till de uppgifter om de faktiska eller rättsliga omständigheterna som är nödvändiga för att besvara den del av tolkningsfrågan som avser huruvida förmånerna från ELGA enligt den obligatoriska försäkringen mot naturrisker eventuellt kan anses utgöra statligt stöd”.
(61)
Enligt domstolens rättspraxis är varken en åtgärds sociala karaktär (24) eller den omständigheten att den helt eller delvis finansieras med avgifter som den offentliga myndigheten avkräver de berörda företagen (25) tillräckligt för att åtgärden ska undgå att betecknas som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, i vilken det inte görs åtskillnad mellan orsakerna till och målen för de statliga ingripandena, vilka i stället bedöms mot bakgrund av resultatet (26).
Den ersättning som ELGA betalade ut 2008 enligt det obligatoriska försäkringssystemet avsåg vissa grekiska jordbruksprodukter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung och den som betalades ut 2009 avsåg vissa grödor. Av detta följer att den ersättning som ELGA betalade ut till lokala producenter av jordbruksprodukter kan utgöra en selektiv ekonomisk fördel för dessa producenter i förhållande till andra producenter i unionen som inte erhåller samma stöd.
I de fall där det finns en större risk att drabbas av skador orsakade av naturkatastrofer är det dessutom tveksamt om jordbruksföretagen skulle kunna försäkra sig hos privata försäkringsgivare på liknande villkor. Kommissionen anser följaktligen att under dessa omständigheter utgör den ersättning som ELGA betalar ut enligt försäkringssystemet en selektiv ekonomisk fördel för mottagarna.
(62)
Mot bakgrund av domen i målet Freskot (se punkt 86) bör det emellertid undersökas huruvida stödåtgärden motiveras av systemets art och funktion, vilket det ankommer på den berörda medlemsstaten att visa (27). Det bör undersökas om den grekiska jordbrukssektorns särdrag och särskilda beroende av vissa väderförhållanden och dess sårbarhet för naturrisker kan ha gjort det nödvändigt att inrätta ett statligt system som garanterar en lägsta ersättningsnivå grundad på solidaritetsprincipen. En åtgärd som innebär undantag från tillämpningen av det allmänna (skatteliknande) systemet kan motiveras av detta systems art eller funktion, om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för systemet i fråga. Härvid måste åtskillnad göras mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för ett visst system och som ligger utanför detta och å andra sidan mekanismer som utgör en del av själva systemet och som är nödvändiga för att kunna uppnå sådana mål. (28)
Eftersom det framgår att ELGA inte endast finansieras genom skatteliknande avgifter utan också genom direkta bidrag från staten, är en motivering grundad på solidaritet mellan producenterna inte tillämplig, utan systemet ska betraktas som selektivt i sin helhet.
I förevarande fall finansierades den ersättning som betalades ut till producenterna 2008, dvs. 386 986 648 euro, inte till övervägande del genom de särskilda obligatoriska avgifterna, som endast uppgick till 88 353 000 euro. De förmåner som utgetts till de försäkrade producenterna kan således inte anses vara uteslutande avgiftsfinansierade. (29)
(63)
När det gäller den ersättning som betalades ut 2009, dvs. 415 019 452 euro, konstaterar kommissionen att den inte finansierades genom de särskilda obligatoriska avgifterna, som 2009 uppgick till 57 015 388 euro. Denna ersättning föreskrevs genom det interministeriella beslutet av den 30 januari 2009 som ett försäkringsskydd som genom undantag ska utges vid förluster i den vegetabiliska produktionen och ingick inte i den ersättning som ELGA betalade ut till producenterna under 2009 för skador som omfattas av det obligatoriska försäkringssystemet. Kommissionen kan således inte godta de grekiska myndigheternas argument att även denna ersättning bör betraktas som en faktisk ersättning.
(64)
För att kunna betala ut den höga ersättningen till producenterna tog ELGA två lån som ska återbetalas över tio år (se skälen 16 och 17). På grundval av de uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat om utvecklingen av de årliga räntorna och amorteringarna för de båda lånen, måste det konstateras att ELGA inte kommer att klara av att återbetala lånen över tio år på basen av de särskilda försäkringsavgifter som tas ut från producenterna, särskilt som dessa så kallade avgifter ska användas för att betala ut ersättning för skador som kommer att uppkomma under de berörda åren.
(65)
Inom ramen för de ytterligare uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat har de angett att den nya lagen 3877/2010 om systemet för skydd och försäkring av jordbruksverksamhet har antagits i syfte att öka ELGA:s intäkter.
Kommissionen anser att den nämnda lagen faktiskt kan bidra till att sanera ELGA:s framtida verksamhet. Men den ökning av ELGA:s framtida intäkter som lagen medför räcker kanske inte för att ELGA ska klara av att återbetala lånen i fråga och samtidigt bevilja producenterna ersättning under de berörda åren.
Det lån som ELGA tog 2009 innebär en alltför stor belastning av de intäkter som organisationen kommer att ha under de kommande 10 åren, eftersom ELGA redan hade tagit ett lån 2008 som ska återbetalas och för vilket organisationen redan hade belastat försäkringsavgifterna för de följande åren. Som de berörda parterna har påpekat (se skälen 34 och 35) förvärras detta problem av att ELGA tog ytterligare två lån 2009. Det kan följaktligen inte uteslutas att åtgärderna i fråga kommer att finansieras också med hjälp av andra statliga medel som är tillgängliga för ELGA.
(66)
Mot bakgrund av den grekiska lagstiftningen om ersättning för skador orsakade av naturrisker förefaller det under inga omständigheter som om den åtskillnad som enligt detta stödsystem görs mellan företag som befinner sig i faktiskt och rättsligt jämförbara situationer kan motiveras på grundval av solidaritetsmålen för systemet i fråga. För det första står företagen i andra sektorer än de som omfattas av det aktuella systemet själva för de kostnader som orsakas av liknande eller jämförbara risker och för det andra är det uppenbart att till och med inom den jordbrukssektor som omfattas av detta system är vissa producenter alltid mer utsatta än andra för vissa risker (på grund av slaget av produktion eller det geografiska läget), vilket innebär att det stöd som betalas ut alltid till övervägande del kommer att betalas ut till vissa kategorier av producenter på de övrigas bekostnad.
(67)
Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som ELGA betalade ut till producenter av jordbruksprodukter 2008 och 2009 enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
(68)
Det ska följaktligen undersökas om det är möjligt att bevilja undantag från den allmänna princip om förbud mot statligt stöd som föreskrivs i artikel 107.1 i fördraget.
2. Åtgärdernas kvalificering som olagligt stöd
(69)
Eftersom stödet har beviljats och betalats ut utan föregående anmälan rör det sig om olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.
3. Bedömning av stödets förenlighet enligt artikel 107.3 c I EUF-fördraget
(70)
Enlig artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.
(71)
För att omfattas av detta undantag måste stödet i fråga uppfylla bestämmelserna i de rättsakter som var tillämpliga vid den tidpunkt när det beviljades, dvs. 2008 och 2009. I förevarande fall utgörs dessa av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013, särskilt kapitel V.B om stöd som kompensation för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket, bland annat bestämmelserna i punkt V.B.3 om stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden, och artikel 11 i förordningen om undantag.
Det ska påpekas att bestämmelserna i kapitel V.B.4 i riktlinjerna om stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar torde vara tillämpliga på viss produktion för vilken producenterna beviljades stöd 2009 (orientalisk tobak och sommarpotatis). Eftersom de grekiska myndigheterna emellertid har visat att de sjukdomar som drabbade denna produktion orsakades av ogynnsamma väderförhållanden (se även skäl 44), i enlighet med fotnoten nederst på sida 31 i kapitel V.B.4 i riktlinjerna, har kommissionen bedömt stödåtgärderna mot bakgrund av bestämmelserna i kapitel V.B.3.
(72)
Av de villkor som föreskrivs i de ovan nämnda bestämmelserna i riktlinjerna är följande relevanta i förevarande fall:
a)
I enlighet med punkt 125 i riktlinjerna kan ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, hagel regn eller torka, dvs. de väderförhållanden som i förevarande fall orsakade förluster för viss jordbruksproduktion i Grekland under åren 2008 och 2009, likställas med naturkatastrofer om skadornas omfattning når upp till en viss tröskel av den normala produktionen. Kompensation för sådana likställda händelser bidrar till utvecklingen av jordbrukssektorn och bör godkännas på grundval av artikel 107.3 c i fördraget.
För att vara stödberättigande måste den förlust som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden motsvara 30 % av vederbörandens genomsnittliga årsproduktion under den föregående treårsperioden eller under tre år inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas. Enligt punkt 128 i riktlinjerna kan kommissionen godta andra metoder för att beräkna den normala produktionen, inklusive regionala referensvärden, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar.
b)
Anmälan av stödåtgärder bör inbegripa lämplig meteorologisk information som stöd. De ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer ska formellt ha erkänts som sådana av de offentliga myndigheterna.
c)
Bruttostödnivån får inte överskrida 80 % (90 % i mindre gynnade områden eller i områden som anges i artikel 36 a i-iii i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (30) och som fastställs av medlemsstaterna i överensstämmelse med artiklarna 50 och 94 i den förordningen) av de minskade inkomsterna från försäljning av produkten, vilka ska beräknas genom att
i)
resultatet av multiplikationen av den produktmängd som framställts under det år då de ogynnsamma väderförhållandena uppstod med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
ii)
resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden under den föregående treårsperioden (eller under tre år inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas) med det genomsnittliga försäljningspriset.
Det stödberättigande belopp som erhålls på detta sätt kan höjas med andra särskilda kostnader som jordbrukaren drabbas av genom utebliven skörd på grund av de ogynnsamma väderförhållandena.
d)
Den maximala stödberättigande förlusten ska minskas med eventuella belopp som erhållits via försäkringssystem och kostnader som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått.
e)
Förlustberäkningen måste utföras för det enskilda företaget, men kommissionen kan godta genomsnittförluster, förutsatt att dessa är representativa och inte leder till att någon mottagare överkompenseras i någon nämnvärd omfattning.
f)
Mottagaren måste alltid stå för en del av kostnaderna (punkt 125 d i riktlinjerna).
g)
Systemen måste inrättas inom tre år och stödet utbetalas inom fyra år efter det att kostnaderna eller förlusten uppkommit.
(73)
När det gäller den ersättning på 373 257 465,71 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av ogynnsamma väderförhållanden konstaterar kommissionen att denna till största delen, dvs. avseende 347 193 466,52 euro (se skäl 42), uppfyller de i skäl 72 angivna kraven i riktlinjerna och förordningen om undantag. När det gäller stödet för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion på 2 472 785,97 euro uppfyller även detta till största delen, dvs. avseende 2 300 185,51 euro, de i skäl 72 angivna kraven i riktlinjerna och förordningen om undantag.
(74)
Som det framgår av tabellen i skäl 42 är villkoret i skäl 72 a uppfyllt när det gäller ersättningen på 347 193 466,52 euro, dvs. skadetröskeln var 30 % av den normala produktionen. När det gäller stödet för upprepade förluster gick 93,02 % av det totala stödet, dvs. 2 300 185,51 euro, till skador där skadenivån var över 30 % av den normala produktionen och följaktligen är villkoret i skäl 72 a uppfyllt även för detta stöd.
(75)
Enligt de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna (se skäl 39) översteg ersättningens bruttonivå jämfört med de minskade inkomsterna från försäljning av produkten inte de tak som fastställs i artikel 11 i förordningen om undantag (se skäl 72 c). Beräkningen av stödnivån grundar sig emellertid inte på den genomsnittliga producerade mängden under de föregående tre åren (eller ett genomsnitt för tre år) i enlighet med artikel 2 i förordningen om undantag, utan en annan metod har använts för att beräkna den normala produktionen (se skäl 40 för en beskrivning av beräkningsmetoden).
(76)
Enligt punkt 128 i riktlinjerna kan kommissionen godta andra beräkningsmetoder än den som anges i artikel 2.8 i förordningen om undantag förutsatt att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar. Efter att ha granskat beskrivningen av den beräkningsmetod som använts i förevarande fall anser kommissionen att den uppfyller kraven i den nämnda bestämmelsen i riktlinjerna och att det med hänsyn till stödnivåerna inte finns någon risk för överkompensation av förlusterna.
(77)
Kommissionen konstaterar även att de meteorologiska uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om de händelser som inträffade under regleringsåret 2007-2008 visar att väderförhållandena kan motivera beviljandet av ersättningen i fråga.
(78)
Enligt de uppgifter som lämnats om stödet (se skäl 39) minskades detta i förhållande till eventuella belopp som erhållits från försäkringsbolag och kostnader som till följd av den händelse som orsakat förlusten inte uppstått. Vidare har förlustberäkningen utförts för de enskilda företagen. Slutligen har de tidsfrister för utbetalning av stödet efter förlusten som anges i skäl 72 g iakttagits.
(79)
Mot bakgrund av det ovanstående kan kommissionen således dra slutsatsen att den ersättning på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna 2008 för förluster i vegetabilieproduktionen, varav 2 300 185,51 euro avsåg stöd för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion, uppfyller relevanta bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
(80)
Den ersättning på 26 063 999,19 euro som ELGA beviljade producenter av jordbruksprodukter 2008 för förluster i vegetabilieproduktionen uppfyller däremot inte, som det framgår av tabellen i skäl 42, bestämmelsen i artikel 2.8 i förordningen om undantag när det gäller skadetröskeln i förhållande till den normala produktionen. Kommissionen konstaterar att denna ersättning inte uppfyller alla relevanta villkor i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(81)
När det gäller den ersättning på 7 338 119,74 euro som ELGA beviljade jordbrukarna 2008 för förluster i djurkapitalet framgår det av skäl 43 att de grekiska myndigheterna inte betraktar detta stöd som statligt stöd, eftersom det betalades ut enligt det särskilda obligatoriska försäkringssystemet. De grekiska myndigheterna har visserligen dragit denna slutsats för all ersättning som ELGA beviljade 2008 och 2009, men avseende detta stöd har de inte lämnat några ytterligare uppgifter som kan kvalificera stödet som förenligt med riktlinjerna. Kommissionen drar därför slutsatsen att detta stöd inte uppfyller de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
Kommissionen vill under alla omständigheter betona att det åligger den berörda medlemsstaten att, för att uppfylla sin samarbetsskyldighet gentemot kommissionen, lämna alla de uppgifter som kan göra det möjligt för denna institution att kontrollera om villkoren för det begärda undantaget är uppfyllda (31). I förevarande fall har de grekiska myndigheterna varken hänvisat till tillämpning av riktlinjerna eller tillhandahållit några handlingar som skulle göra det möjligt för kommissionen att granska uppgifterna mot bakgrund av riktlinjerna, detta trots kommissionens anvisningar i punkt 21 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.
(82)
När det gäller stödet på 114 374,86 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn omfattas detta stöd inte av bestämmelserna i kapitel V i riktlinjerna om hantering av risker och kriser. Enligt punkt 23 i riktlinjerna ska kommissionen göra en bedömning från fall till fall när det gäller stödåtgärder som inte omfattas av riktlinjerna och ska godkänna detta slag av åtgärder endast om det positiva bidraget till utvecklingen av sektorn utan tvekan överväger riskerna för att konkurrensen ska snedvridas.
Enligt punkt 113 i riktlinjerna bör det vid beviljandet av statligt stöd för hantering av risker vara ett krav att producenterna ska stå för ett minimibidrag för att täcka förlusterna i syfte att begränsa risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risken. I förevarande fall var emellertid den beviljade stödnivån 100 % och kommissionen anser att den omständigheten att producenterna inte alls har bidragit till att täcka förlusterna kan innebära en risk för snedvridning av konkurrensen. Av detta skäl anser kommissionen att man i förevarande fall borde ha krävt ett minimibidrag från producenterna på 20 %. Detta stöd är följaktligen förenligt med den inre marknaden upp till 80 % av stödnivån, dvs. 91 500 euro. För det resterande beloppet motsvarande 20 % av stödnivån anses stödet däremot oförenligt med den inre marknaden.
(83)
När det gäller stödet för korrigeringar till följd av administrativa felaktigheter i bedömningsrapporterna om stödet för förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet har de grekiska myndigheterna endast informerat om det totala stödbeloppet, dvs. 3 803 901,72 euro. Beloppen för korrigeringar av ersättningen för förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet samt förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn (se skälen 41, 42 och 43) har inte preciserats inom ramen för de kompletterande uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat till kommissionen. Eftersom dessa korrigeringar avsåg administrativa fel som innebar att en skuld uppkom för ELGA gentemot stödmottagarna i fråga, drar kommissionen slutsatsen att det stöd som utbetalades till följd av korrigeringarna kan ingå i den berörda ersättningen. Eftersom kommissionen emellertid har ansett att endast ersättningen på 349 666 252,49 euro för förluster i vegetabilieproduktionen (se skäl 75) kan anses förenlig, kan endast korrigeringar som avser nämnda ersättning betraktas som stöd som uppfyller relevanta villkor i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(84)
Av den ersättning på 415 019 452 euro som ELGA betalade ut till jordbrukarna 2009 uppfyller stöd på 27 614 905 euro de bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag som anges i skäl 72.
(85)
På grundval av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje ersättning som ELGA betalade ut 2009 (se skäl 37) har kommissionen kunnat konstatera att för nämnda ersättning på 27 614 905 euro är det villkor som anges i skäl 72 a, dvs. att skadetröskeln måste vara 30 % av den normala produktionen, uppfyllt.
(86)
Liksom i skälen 76-79 beträffande en del av det stöd som ELGA beviljade 2008 kan samma slutsats dras för det stöd på 27 614 905 euro som beviljades 2009, dvs. att det uppfyller alla övriga villkor i de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag.
(87)
Särskilt ska nämnas att de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag är uppfyllda när det gäller stödnivåerna, den använda beräkningsmetoden, de meteorologiska uppgifterna om de händelser som inträffade under regleringsåret 2008-2009 (se tabellen i skäl 44), frånvaron av risk för överkompensation för förlusterna samt tidsfristerna för stödet efter det att förlusterna uppkom.
(88)
På grundval av det ovanstående konstaterar kommissionen att det stöd på 27 614 905 euro som ELGA betalade ut till jordbrukarna 2009 kan betraktas som förenligt med relevanta bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag. Detta stöd kan således omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(89)
När det gäller det övriga stödet på 387 404 547 euro konstaterar kommissionen, tvärtemot vad de grekiska myndigheterna anser (se skäl 46), att detta inte kan anses förenligt med de villkor som fastställs i artikel 11 i förordningen om undantag.
(90)
På grundval av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje stöd som beviljades 2009 framgår det att väderförhållandena i förevarande fall inte omfattas av definitionen av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer i artikel 2.8 i förordningen om undantag, eftersom de ogynnsamma väderförhållandena i fråga förstörde mindre än 30 % av de berörda jordbrukarnas normala produktion. Dessutom fastställdes den normala produktionen i förevarande fall inte i enlighet med artikel 2.8 i förordningen om undantag (32) och stödnivåerna fastställdes följaktligen inte i enlighet med den beräkningsmetod som föreskrivs i artikel 11.2 i förordningen om undantag.
(91)
De grekiska myndigheterna anser även att detta stöd uppfyller alla villkor för att betraktas som förenligt med artikel 107.3 b i fördraget och meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen (se skälen 47-50).
(92)
Kommissionen anser att artikel 107.3 b i fördraget inte är direkt tillämplig när det gäller de icke anmälda stöden, som alla beviljades 2009, eftersom kommissionen antog meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, vilket är tillämpligt från och med den 17 december 2008, på grundval av den bestämmelsen. I punkt 4.2.2 h i meddelandet anges uttryckligen att företag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter inte omfattas av meddelandets tillämpningsområde. Enligt fast rättspraxis inom området statligt stöd är kommissionen bunden av de bestämmelser och meddelanden som den antar förutsatt att de inte avviker från normerna i fördraget (33). Eftersom kommissionen vid antagandet av den tillfälliga gemenskapsramen i punkt 4.2.2 h angav att stödordningen (som, vilket det bör erinras om, syftade till att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen) inte är tillämplig på företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, ansåg kommissionen, med hänsyn till de stora snedvridningar av konkurrensen som kan uppstå i denna sektor, att sådant stöd inte var nödvändigt eller proportionerligt i den mening som avses i artikel 107.3 b i fördraget förrän särskilda regler och trösklar för denna sektor hade antagits av kommissionen och trätt i kraft (34). Kommissionen anser således att meddelandet, i då gällande lydelse, är tillämpligt på det stöd som beviljades under perioden 17 december 2008-27 oktober 2009.
Vid den tidpunkt när stödet beviljades var gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 tillämpliga. Som det framgår av skäl 91 förstörde de ogynnsamma väderförhållandena i förevarande fall mindre än 30 % av de berörda jordbrukarnas normala produktion. De relevanta bestämmelserna i riktlinjerna kan därför inte anses uppfyllda när det gäller denna ersättning.
(93)
Som det framgår av skäl 48 anser de grekiska myndigheterna att punkt 7 tredje stycket a i meddelandet är tillämplig på de icke anmälda stöden i fråga, eftersom de beviljades producenterna efter den 17 december 2008.
Kommissionen anser emellertid att stöd i jordbrukssektorn kan förklaras förenligt enligt meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen endast när det gäller stöd som beviljats från och med den 28 oktober 2009, som är den dag då ändringen av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen trädde i kraft, i vilken det föreskrivs om ett begränsat stödbelopp som kan anses förenligt för företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(94)
I förevarande fall framgår det av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje stöd som ELGA beviljade under 2009 att nästan hela stödet beviljades producenter av jordbruksprodukter före det ovan nämnda datumet den 28 oktober 2009. Den största delen av stödet beviljades således mellan mars och juli 2009 och en del av stödet beviljades i september 2009.
(95)
Kommissionen drar därför slutsatsen att detta stöd inte är förenligt med meddelandet och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 b i fördraget.
(96)
Kommissionen erkänner emellertid att de ändringar avseende jordbrukssektorn som förts in i meddelandet är tillämpliga på det stöd som ELGA beviljade producenterna av jordbruksprodukter efter det ovan nämnda datumet den 28 oktober 2009 (en mycket liten del av stödet beviljades i december 2009 och november 2010).
(97)
Detta stöd uppfyller de villkor som anges i punkt 4.2.2 i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen. Villkoret i punkt 4.2.2 g i nämnda meddelande är dock inte uppfyllt, eftersom ELGA inte har fått någon redogörelse från de berörda jordbrukarna om annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt den tillfälliga gemenskapsramen som de fått under skatteåret. Kommissionen anser emellertid att de grekiska myndigheternas argument att detta krav i förevarande fall endast bör betraktas som en formalitet kan godtas, eftersom Grekland under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 inte beviljade jordbruksföretagen något stöd av mindre betydelse eller stöd på grundval av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det stöd på vilket meddelandet är tillämpligt uppfyller villkoren i punkt 4.2.2 i nämnda meddelande och kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 b i fördraget.
(98)
Kommissionen anser även att det inte är omöjligt att en del av det ovan nämnda stödet på 75 382 500 euro uppfyller alla de villkor som anges i förordning (EG) nr 1535/2007 (se skälen 51 och 52).
VII. SLUTSATSER
(99)
Den ersättning som ELGA betalade ut till producenterna 2008, dvs. 386 986 648 euro, finansierades endast delvis genom de särskilda obligatoriska avgifter som jordbrukarna betalade, eftersom dessa 2008 endast uppgick till88 353 000 euro. Den ersättning som betalades ut 2009, dvs. 415 019 452 euro, finansierades inte genom de särskilda obligatoriska avgifterna.
(100)
När det gäller de två lån som ELGA tog för att betala nämnda ersättning till producenterna, måste det konstateras att ELGA på basen av de särskilda försäkringsavgifterna från producenterna inte kommer att klara av att betala de årliga räntorna och amorteringarna över tio år, vilket är den angivna återbetalningstiden för lånen, särskilt inte eftersom avgifterna bör användas för att betala ut ersättning för skador som kommer att uppkomma under de berörda åren.
(101)
Av det som angetts ovan framgår att den ersättning som ELGA betalade ut enligt det obligatoriska försäkringssystemet 2008 och 2009 inte kan anses ha finansierats uteslutande genom den särskilda försäkringsavgift som producenterna betalar. Av denna anledning drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
(102)
Kommissionen konstaterar att Grekland har genomfört ovan nämnda stöd i strid med artikel 108.3 i fördraget.
(103)
När det gäller den ersättning som beviljades 2008 enligt det obligatoriska särskilda försäkringssystemet konstaterar kommissionen följande:
a)
Det statliga stöd på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen, varav ett belopp på 2 300 185,51 euro avsåg stöd för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion, är förenligt. Kommissionen anser att detta stöd uppfyller de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
b)
Det statliga stöd på 33 402 118,93 euro som ELGA beviljade producenterna för vissa förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet uppfyller inte de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden.
c)
Det statliga stöd på 114 374,86 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn kan innebära en risk för snedvridning av konkurrensen och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden.
d)
Av det statliga stöd på 3 803 901,72 euro som beviljades för korrigeringar till följd av fel i bedömningsrapporterna uppfyller endast de korrigeringar som avsåg ersättningen på 349 493 652,03 euro för förluster i vegetabilieproduktionen och de korrigeringar som avsåg ersättningen på 91 500 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och kan följaktligen omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget. Det övriga statliga stöd som beviljades för korrigeringar uppfyller däremot inte de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och kan följaktligen inte omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(104)
När det gäller den ersättning som beviljades 2009 enligt det interministeriella beslutet konstaterar kommissionen följande:
a)
Det statliga stöd på 27 614 905 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen är förenligt. Kommissionen anser att detta stöd uppfyller de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
b)
När det gäller det statliga stöd på 387 404 547 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen konstaterar kommissionen att
-
det stöd som beviljades före den 28 oktober 2009 (35), som är den dag då ändringen av meddelandet trädde i kraft så att även jordbruksföretag omfattas av det, uppfyller inte de relevanta bestämmelserna i meddelandet, riktlinjerna och förordningen om undantag och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden; denna slutsats påverkar inte stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde alla de villkor som fastställs i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse,
-
det stöd som beviljades efter den 28 oktober 2009 uppfyller alla de villkor som fastställs i meddelandet och kan följaktligen betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den ersättning som den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (nedan kallad ELGA) betalade ut till producenter av jordbruksprodukter 2008 och 2009 utgör statligt stöd.
2. Den ersättning som beviljades 2008 enligt det särskilda obligatoriska försäkringssystemet är förenlig med den inre marknaden när det gäller det stöd på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen och det stöd på 91 500 euro som beviljades för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn samt det stöd som beviljades för korrigeringar inom ramen för de båda ovan nämnda stöden. Övrig ersättning som betalades ut 2008 enligt det särskilda försäkringssystemet är oförenlig med den inre marknaden.
3. Den ersättning på 27 614 905 euro som beviljades 2009 enligt interministeriellt beslut nr 262037, vilket finansministeriet och ministeriet för landsbygdsutveckling antog den 30 januari 2009, är förenlig med den inre marknaden.
Den ersättning på 387 404 547 euro som beviljades producenterna före den 28 oktober 2009 är oförenlig med den inre marknaden. Denna slutsats påverkar inte det stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde alla de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1535/2007.
Artikel 2
1. Grekland ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 1 och som redan betalats ut till dem.
2. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till mottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (36).
4. Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.
Artikel 3
Återkravet av det stöd som avses i artikel 1.2 och 1.3 ska ske omedelbart och effektivt. Grekland ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
Artikel 4
1. Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Grekland lämna följande uppgifter till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.
c)
Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.
2. Grekland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1.2 och 1.3 har slutförts.
3. Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Grekland på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 7 december 2011.