NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 883/2011
av den 25 augusti 2011
om ändring av förordning (EG) nr 25/2009 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,
med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (2), och
av följande skäl:
(1)
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (3) innebar att det blev möjligt för juridiska personer att ge ut elektroniska pengar utan att behöva uppnå ställning som kreditinstitut.
(2)
Som en följd av detta och för att fortsätta insamlingen av statistik om de monetära finansinstituten (MFI) när det gäller institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar, är det nödvändigt att ändra definitionen av monetära finansinstitut samt därför även att uppdatera definitionerna av ”institut för elektroniska pengar” och ”elektroniska pengar” i denna förordning. Institut för elektroniska pengar inom sektorn för monetära finansinstitut bör inordnas under kategorin ”andra MFI”.
(3)
Ändringarna i definitionen av institut för elektroniska pengar och de krav som ställs på dem enligt direktiv 2009/110/EG har lett till att bestämmelserna i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) (4) om att bevilja institut för elektroniska pengar undantag från rapporteringskraven har blivit överflödiga och motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) bör därför utgå.
(4)
De riktlinjer om en gemensam definition av europeiska penningmarknadsfonder (PMF) som utfärdades den 19 maj 2010 av Europeiska värdepapperstillsynskommittén, föregångaren till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, syftar till att förbättra skyddet för investerarna genom att fastställa kriterier som måste tillämpas av varje fond som vill marknadsföra sig som en penningmarknadsfond och fungerar som en rekommendation för de nationella lagstiftarna i Europa i fråga om tillsynsändamål. Mot denna bakgrund bör motsvarande nya identifieringskriterier för penningmarknadsfonder införas i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) för Europeiska centralbankssystemets statistiska ändamål så att populationen av penningmarknadsfonder anpassas till de identifieringskriterier som förväntas gälla för tillsynsändamål enligt Europeiska värdepapperstillsynskommitténs ovannämnda riktlinjer. Syftet med denna ändring är samtidigt att förbättra öppenheten på marknaderna och underlätta förvaltningsrapporteringen om fonder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) ska ändras på följande sätt:
1.
Artikel 1 ska ändras på följande sätt:
a)
Den första strecksatsen ska ersättas med följande:
”-
monetära finansinstitut (MFI): inhemska företag som tillhör någon av följande sektorer:
i)
Centralbanker.
ii)
Kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1 i direktiv 2006/48/EG.
iii)
Andra MFI, dvs. 1) andra finansinstitut vars verksamhet består i att i) ta emot insättningar och/eller nära substitut till inlåning från andra institutionella enheter än monetära finansinstitut, och ii) för egen räkning, åtminstone i ekonomisk bemärkelse, beviljar krediter och/eller placerar i värdepapper, eller 2) sådana institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar.
iv)
Penningmarknadsfonder enligt definitionen i artikel 1a.
När det gäller kriteriet under punkt iii 1 i ovan är det avgörande för klassificeringen som MFI i vilken utsträckning instrument emitterade av sådana andra MFI kan räknas som substitut till sådan inlåning som kreditinstitut tar emot, detta förutsatt att de uppfyller kriteriet under punkt iii 1 ii.”.
b)
Den åttonde strecksatsen ska ersättas med följande:
”-
institut för elektroniska pengar och elektroniska pengar: ett institut för elektroniska pengar och elektroniska pengar enligt definitionen i artikel 2.1 och 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG (5).
2.
Följande artikel 1a ska införas:
”Artikel 1a
Identifiering av penningmarknadsfonder
Vid tillämpning av denna rättsakt ska företag för kollektiva investeringar som uppfyller samtliga följande kriterier behandlas som penningmarknadsfonder:
a)
Företag som har som investeringsmål att bibehålla en fonds kapital och ge en avkastning som är i linje med räntorna på penningmarknadsinstrument.
b)
Företag som investerar i penningmarknadsinstrument som uppfyller kriterierna för penningmarknadsinstrument enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (6), eller insättningar hos kreditinstitut eller säkerställer att likviditeten och värderingen för den portfölj som företaget investerar i bedöms på motsvarande grunder.
c)
Företag som säkerställer att de penningmarknadsinstrument som de investerar i är av hög kvalitet, enligt vad som har fastställts av förvaltningsbolaget. Kvaliteten på ett penningmarknadsinstrument ska bland annat bedömas utifrån följande faktorer:
-
Penningmarknadsinstrumentets kreditkvalitet.
-
Karaktären på den tillgångsklass som penningmarknadsinstrumentet representerar.
-
För strukturerade finansiella instrument: den inneboende operativa risken och motpartsrisken i den strukturerade finansiella transaktionen.
-
Likviditetsprofilen.
d)
Företag som säkerställer att dess portfölj har en vägd genomsnittlig löptid på högst sex månader och en vägd genomsnittlig livslängd på högst tolv månader.
e)
Företag som tillhandahåller ett dagligt NAV-värde (nettotillgångsvärde) och en prisberäkning för dess andelar, samt ett dagligt tecknings- och lösenvärde för andelar.
f)
Företag som endast investerar i värdepapper vars återstående löptid fram till den lagliga inlösendagen är högst två år, förutsatt att tidsperioden fram till nästa ändring av räntesatsen är högst 397 dagar varvid värdepapper med flytande ränta fastställs till en penningmarknadsränta eller ett penningmarknadsindex.
g)
Företag som endast investerar i andra företag för kollektiva investeringar som uppfyller definitionen för penningmarknadsfonder.
h)
Företag som inte har någon direkt eller indirekt exponering mot aktier eller råvaror, även via derivat, och som endast använder derivat i linje med fondens investeringsstrategi för penningmarknaden. Derivat som ger en valutaexponering får endast användas i risksäkringssyfte. Investeringar i värdepapper som inte är i basvalutan tillåts, förutsatt att valutaexponeringen risksäkras fullt ut.
i)
Företag som har antingen ett konstant eller ett fluktuerande NAV-värde.
3.
I artikel 8 ska punkt 4 utgå.
4.
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 i denna förordning ska avsnitt 2 i bilaga I.1 ersättas med följande:
”Avsnitt 2:
Specifikationer för penningmarknadsfonders identifieringskriterier:
Vid tillämpning av artikel 1a i denna förordning ska följande gälla:
a)
Penningmarknadsinstrumentet ska anses vara av hög kreditkvalitet om det har tilldelats ett av de båda högsta tillgängliga kortfristiga kreditbetygen av det erkända kreditvärderingsinstitut som har värderat instrumentet eller, i de fall då instrumentet inte har genomgått någon värdering, om det genom förvaltningsbolagets interna värderingsprocess har fastställts vara av motsvarande kvalitet. När ett erkänt kreditvärderingsinstitut delar in sitt högsta kortfristiga kreditbetyg i två olika kategorier, ska dessa båda kreditbetyg anses utgöra en enda kategori och därmed vara det högsta tillgängliga kreditbetyget.
b)
Som undantag till kravet i punkt a kan penningmarknadsfonden inneha statliga emitteringar som åtminstone motsvarar investment grade, där ”statliga emitteringar” i detta sammanhang avser penningmarknadsinstrument som är emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet, av en medlemsstats centralbank, av ECB, Europeiska unionen eller Europeiska investeringsbanken.
c)
När den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper, inklusive strukturerade finansiella instrument, baseras beräkningen av löptiden på den återstående löptiden fram till laglig inlösen av instrumenten. Men om ett finansiellt instrument omfattar en säljoption får lösendag för denna säljoption användas i stället för den lagliga återstående löptiden endast om följande villkor alltid är uppfyllda:
-
Säljoptionen får utnyttjas fritt av förvaltningsbolaget på lösendagen.
-
Lösenpriset för säljoptionen ligger nära instrumentets förväntade värde nästa lösendag.
-
Penningmarknadsfondens investeringsstrategi innebär att det är hög sannolikhet att optionen kommer att lösas in nästa lösendatum.
d)
Vid beräkning av såväl den vägda genomsnittliga livslängden och den vägda genomsnittliga löptiden, ska hänsyn tas till effekten av finansiella derivatinstrument, inlåning och effektiva portföljförvaltningsmetoder.
e)
Med vägd genomsnittlig löptid avses ett värde för den genomsnittliga löptiden för samtliga underliggande värdepapper i fonden, vägt för att avspegla de relativa innehaven i varje instrument, under antagandet att löptiden för ett instrument med flytande ränta motsvarar den återstående tiden till nästa gång räntan fastställs till penningmarknadsränta och inte den tid som återstår innan kapitalvärdet för ett värdepapper måste återbetalas. I praktiken används den vägda genomsnittliga löptiden för att mäta hur känslig en penningmarknadsfond är för förändrade räntenivåer på penningmarknaden.
f)
Med vägd genomsnittlig livslängd avses det vägda genomsnittet av den återstående löptiden för varje värdepapper som en fond innehar, vilket motsvarar tiden fram till dess att kapitalvärdet är helt återbetalat, oavsett ränta och utan diskontering. Till skillnad från när den vägda genomsnittliga löptiden beräknas får de datum då räntan fastställs inte användas när den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper med rörlig ränta och strukturerade finansiella instrument. Här används i stället endast ett värdepappers fastställda slutliga förfallodag. Den vägda genomsnittliga livslängden används för att mäta kreditrisken, eftersom kreditrisken ökar ju mer återbetalningen av kapitalet senareläggs. Den vägda genomsnittliga livslängden används också för att begränsa likviditetsrisken.
g)
Med penningmarknadsinstrument avses instrument som normalt är föremål för handel på penningmarknaden som är likvida och har ett värde som kan fastställas exakt vid varje tidpunkt.
h)
Med förvaltningsbolag avses bolag vars regelmässiga verksamhet består i att förvalta en penningmarknadsfonds portfölj.”
Artikel 2
Övergångsbestämmelse
De nationella centralbankerna får fortsätta att samla in statistiska uppgifter enligt förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) från de inhemska penningmarknadsfonderna i sina medlemsstater som har identifierats i enlighet med den tidigare del 1.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) fram till och med senast den 31 januari 2012. De ska underrätta samtliga berörda penningmarknadsfonder om sitt beslut att tillämpa denna övergångsbestämmelse. De nationella centralbankerna ska börja samla in statistiska uppgifter från de penningmarknadsfonder som har identifierats i enlighet med artikel 1a i förordning EG nr 25/2009 (ECB/2008/32) senast den 1 februari 2012.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdad i Frankfurt am Main den 25 augusti 2011.