NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 165/2010
av den 26 februari 2010
om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel vad gäller aflatoxiner
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och
av följande skäl:
(1)
I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) fastställs gränsvärden för aflatoxin B1 och för den totala aflatoxinhalten (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) i en rad livsmedel.
(2)
Vissa aflatoxingränsvärden för vissa livsmedel måste anpassas efter ändringar i Codex Alimentarius och uppgifter som nyligen lagts fram i vetenskapliga utlåtanden.
(3)
I Codex Alimentarius fastställdes gränsvärdet för den totala aflatoxinhalten till 15 μg/kg i mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar avsedda för vidare bearbetning och till 10 μg/kg i konsumtionsfärdiga mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar (3).
(4)
Vetenskapliga panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan (nedan kallad panelen) vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) antog den 25 januari 2007 ett yttrande rörande en möjlig ökning av hälsorisken för konsumenterna om de befintliga gränsvärdena för aflatoxiner i mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar samt produkter framställda därav skulle höjas (4). Panelen kom fram till att en ändring av gränsvärdena för den totala aflatoxinhalten i mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar från 4 till 8 eller 10 μg/kg skulle få små effekter på den uppskattade exponeringen via kosten, cancerrisken och de beräknade exponeringsmarginalerna. Den konstaterar även att exponeringen för aflatoxiner bör vara så låg som rimligtvis är möjligt från alla källor eftersom aflatoxiner är genotoxiska och cancerogena. Panelens data pekar på att den totala exponeringen för aflatoxiner via kosten kan sänkas om mängden livsmedel med höga kontamineringshalter som når marknaden minskar genom strängare tillsyn, och om exponeringen minskar från andra livsmedelskällor än mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar.
(5)
Panelen antog den 16 juni 2009 ett uttalande om effekterna på folkhälsan vid en ökning av gränsvärdet för den totala halten aflatoxin från 4 μg/kg till 10 μg/kg för andra trädnötter än mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar (5). Panelen konstaterar att utifrån de uppgifter som var tillgängliga 2007 skulle folkhälsan inte påverkas negativt om man ökade gränsvärdena för den totala aflatoxinhalten från 4 μg/kg till 10 μg/kg för andra trädnötter, inklusive paranötter. I ljuset av de aktuella diskussionerna i Codex Alimentarius rörande gränsvärden för aflatoxiner i paranötter bör gränsvärdet för paranötter anpassas till gränsvärdet för mandlar, hasselnötter och pistaschmandlar i Codex Alimentarius.
(6)
Codex Alimentarius fastställer endast ett gränsvärde för den totala aflatoxinhalten. Den motsvarande aflatoxin B1-halten beräknades med hjälp av den databas för förekomst av aflatoxiner i livsmedel som Efsa använder för att bedöma exponering.
(7)
I sitt yttrande om aflatoxiner noterar Efsa att oljeväxtfrön och produkter framställda därav är en viktig bidragande faktor till människors exponering för aflatoxin. Efsa konstaterar att exponering för aflatoxiner från alla källor bör vara så låg som rimligtvis är möjligt. Dessutom indikerar anmärkningar till systemet för snabb varning för livsmedel och foder höga halter av aflatoxiner i oljeväxtfrön såsom solrosfrön och melonfrön. Därför föreslås införandet av ett gränsvärde för andra oljeväxtfrön än jordnötter, i linje med de befintliga gränsvärdena för jordnötter. Eftersom aflatoxiner emellertid nästan helt försvinner vid produktionen av raffinerade vegetabiliska oljor bör oljeväxtfrön, inklusive jordnötter, avsedda att krossas för framställning av raffinerad vegetabilisk olja samt raffinerad vegetabilisk olja undantas.
(8)
Ett gränsvärde på 2 μg/kg för aflatoxin B1 och 4 μg/kg för den totala aflatoxinhalten har införts för all spannmål och alla produkter framställda av spannmål, med undantag för majs som ska sorteras eller på annat sätt behandlas mekaniskt innan den används som livsmedel, för vilken ett gränsvärde på 5 μg/kg för aflatoxin B1 och 10 μg/kg för den totala aflatoxinhalten har införts. Ris med ytterskal innehåller inte sällan aflatoxinhalter som ligger just över gränsvärdena. När risets ytterskal har avlägsnats understiger emellertid aflatoxinhalterna i vitt, slipat ris gränsvärdena. Därför bör samma regler gälla för ris som för majs, och ett högre gränsvärde bör fastställas för aflatoxin B1 och den totala aflatoxinhalten för ris som ska sorteras eller på annat sätt behandlas mekaniskt innan det används som livsmedel eller som ingrediens i livsmedel.
(9)
Gränsvärdena gäller för den ätliga delen av trädnötterna. Det finns emellertid nya vetenskapliga rön som har visat att en del av aflatoxinkontamineringen kan förekomma på paranötters skal. Därför bör den fotnot i bilagan där förfarandet för analys av trädnötter med skal fastställs ändras, för att ta hänsyn till dessa nya vetenskapliga rön.
(10)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras på följande sätt:
1.
Artikel 4 ska ersättas med följande:
”Artikel 4
Särskilda bestämmelser för jordnötter, andra oljeväxtfrön, trädnötter, torkad frukt, ris och majs
Jordnötter, andra oljeväxtfrön, trädnötter, torkad frukt, ris och majs vars aflatoxinhalter överskrider gränsvärdena enligt punkterna 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 och 2.1.11 i bilagan får släppas ut på marknaden, förutsatt att dessa livsmedel
a)
inte är avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel,
b)
inte innehåller högre aflatoxinhalter än respektive gränsvärden enligt punkterna 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 och 2.1.12 i bilagan,
c)
genomgår sortering eller annan mekanisk behandling och att gränsvärdena enligt punkterna 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 och 2.1.11 i bilagan inte överskrids efter denna behandling, samt att behandlingen inte resulterar i andra skadliga restsubstanser,
d)
har en märkning som klart anger hur de ska användas och innehåller uppgiften att ’produkten måste sorteras eller behandlas mekaniskt på annat sätt så att halten aflatoxiner minskas innan produkten används som livsmedel eller som ingrediens i livsmedel’. Denna uppgift ska anges på etiketten på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning samt på det ursprungliga medföljande dokumentet. Identifikationskoden för partiet/sändningen ska märkas outplånligt på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning i sändningen och på det ursprungliga medföljande dokumentet.”
2.
Artikel 5 ska ersättas med följande:
”Artikel 5
Särskilda bestämmelser för jordnötter, andra oljeväxtfrön, produkter som framställts därav och spannmål
En tydlig märkning som anger avsett användningsområde ska finnas på etiketten på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning samt på det ursprungliga medföljande dokumentet. Det medföljande dokumentet måste tydligt kunna kopplas till sändningen genom att sändningsidentifikationskoden anges på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning i sändningen. Dessutom måste den affärsverksamhet som anges för sändningens mottagare på det medföljande dokumentet vara förenlig med avsett användningsområde.
Om det inte tydligt anges att sändningen är avsedd att användas som annat än livsmedel ska de gränsvärden som anges i punkterna 2.1.5 och 2.1.11 i bilagan gälla för alla jordnötter, andra oljeväxtfrön och produkter som framställts därav samt spannmål som släpps ut på marknaden.
När det gäller undantaget för jordnötter och andra oljeväxtfrön som ska krossas och tillämpningen av de gränsvärden som fastställs i punkt 2.1.1 i bilagan, gäller undantaget endast för sändningar med en tydlig märkning som anger deras användningsområde och innehåller uppgiften ’produkt avsedd att krossas för framställning av raffinerad vegetabilisk olja’. Denna uppgift ska anges på etiketten på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning, och på det eller de ursprungliga medföljande dokumenten. Slutdestinationen måste vara en krossanläggning.”
3.
Bilagan ska ändras enligt följande:
a)
Underavsnitt 2.1 (aflatoxiner) ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.
b)
Fotnot 5 ska ersättas med följande:
”(5)
Gränsvärdena gäller den ätliga delen av jordnötter och trädnötter. Om jordnötter och trädnötter med skal analyseras, ska man vid beräkningen av aflatoxinhalten anta att hela föroreningen finns i den ätliga delen, med undantag för paranötter.”
c)
Följande fotnoter ska läggas till:
”(40)
Oljeväxtfrön enligt KN-nummer 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206 och 1207 samt produkter framställda därav enligt KN-nummer 1208; melonfrön omfattas av KN-nummer ex 1207 99.
(41)
Om produkter framställda därav eller bearbetade produkter framställs/bearbetas uteslutande eller nästan uteslutande från berörda trädnötter gäller de gränsvärden som fastställts för motsvarande trädnötter även för de framställda/bearbetade produkterna. I andra fall gäller artikel 2.1 och 2.2 för de framställda/bearbetade produkterna.”
Artikel 2
Denna förordning ska inte tillämpas på aprikoskärnor, andra oljeväxtfrön än jordnötter och bearbetade produkter därav som släppts ut på marknaden före tillämpningsdagen enligt då gällande bestämmelser.
Bevisbördan för när produkterna släpptes ut på marknaden ska åligga livsmedelsföretagaren.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den dag den träder i kraft.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2010.