NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 200/2012
ze dne 8. března 2012
o cíli Unie zaměřeném na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u hejn brojlerů, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 13 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření mimo jiné na zjišťování a tlumení salmonel na všech úrovních, a zejména pak na úrovni primární produkce, tj. u hejn, v zájmu snížení výskytu původců zoonóz v potravním řetězci a tím i rizika, jež představují pro veřejné zdraví.
(2)
V čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 2160/2003 jsou uvedeny cíle Unie, které mají být stanoveny v zájmu snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví u brojlerů. Uvedené snížení je zásadní, aby bylo možné splnit kritéria pro výskyt salmonely v čerstvém mase brojlerů, která jsou stanovena v části E přílohy II uvedeného nařízení a v kapitole 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (2).
(3)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že cíl Unie má zahrnovat číselné vyjádření maximálního procenta epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, a/nebo minimálního procenta snížení počtu epizootologických jednotek, které zůstávají pozitivní, nejzazší termín, do kterého musí být cíle dosaženo, a definici vyšetřovacích programů nezbytných pro ověření toho, zda bylo cíle dosaženo. Popřípadě je také třeba zahrnout definici sérotypů, které mají význam pro veřejné zdraví.
(4)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 uvádí, že se při stanovení cíle Unie má přihlédnout ke zkušenostem získaným na základě stávajících vnitrostátních opatření a k údajům předaným Komisi nebo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) podle stávajících požadavků Unie, zejména v rámci údajů získaných podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES ze dne 17. listopadu 2003 o sledování zoonóz a jejich původců, o změně rozhodnutí Rady 90/424/EHS a o zrušení směrnice Rady 92/117/EHS (3), a zejména podle článku 5 uvedené směrnice.
(5)
V čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (4), je stanoven cíl, kterým je snížit do 31. prosince 2011 maximální procento hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na tyto dva sérotypy salmonely, na nejvýše 1 %.
(6)
Souhrnná zpráva Evropské unie o trendech a zdrojích zoonóz a jejich původců a ohnisek nákaz vyvolaných původcem v potravinách v roce 2009 (5) ukázala, že Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium jsou sérovary nejčastěji spojované s nemocemi u lidí. Počet případů salmonelózy způsobených Salmonella enteritidis u lidí se v roce 2009 značně snížil, zatímco byl zaznamenán zvýšený výskyt případů způsobených Salmonella typhimurium.
(7)
EFSA přijal v červenci 2011 vědecké stanovisko ohledně kvantitativního odhadu dopadu na veřejné zdraví, který má stanovení nového cíle zaměřeného na snížení salmonel u brojlerů (6). EFSA ve svém stanovisku dospěl k závěru, že Salmonella enteritidis se řadí k nejúspěšnějšímu, z rodičů na potomky přenášenému, sérotypu zoonotické salmonely u drůbeže. EFSA rovněž uvedl, že tlumící opatření Unie u brojlerů přispěla k podstatnému snížení počtu případů salmonelózy u lidí spojovaných s brojlery ve srovnání se stavem v roce 2006. Uvedený cíl by proto měl být potvrzen.
(8)
Monofázické kmeny Salmonella typhimurium se staly v posledních letech jedněmi z nejčastěji zjištěných sérotypů salmonely u několika druhů zvířat a klinických izolátů u lidí. Ve vědeckém stanovisku EFSA pro rok 2010 přijatém dne 22. září 2010 (7), které se týká sledování a hodnocení rizika pro veřejné zdraví, které představují „kmeny podobné kmenu Salmonella typhimurium“, je rovněž uvedeno, že monofázické kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:-, který zahrnuje kmeny s antigenem O5 i bez něj, je třeba považovat za varianty Salmonella typhimurium představující riziko pro veřejné zdraví srovnatelné s rizikem, které způsobují ostatní kmeny Salmonella typhimurium. Kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:- by proto měly být zahrnuty do uvedeného cíle.
(9)
K ověření splnění cíle Unie je nezbytné provádět opakovaný odběr vzorků u hejn brojlerů. K vyhodnocení a srovnání výsledků je nezbytné stanovit společný vyšetřovací program, který ověří, zda byl dosažen cíl Unie.
(10)
Národní programy pro tlumení zaměřené na dosažení cíle Unie pro rok 2012 u hejn brojlerů Gallus gallus byly předloženy ke spolufinancování Unií v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (8). Technické změny uvedené v příloze tohoto nařízení jsou přímo použitelné. Vzhledem k tomu není nutné, aby Komise opětovně schvalovala národní programy pro tlumení, kterými se provádí toto nařízení. Přechodné období proto není zapotřebí.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíl Unie
1. Cílem Unie podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2160/2003, zaměřeným na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů (dále jen „cíl Unie“), je snížit maximální každoroční procento hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
Pokud jde o monofázickou Salmonella typhimurium, do cíle Unie se zahrnují sérotypy s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:-.
2. Vyšetřovací program potřebný pro ověření pokroku při dosahování cíle Unie je stanoven v příloze (dále jen „vyšetřovací program“).
Článek 2
Přezkum cíle Unie
Komise přezkoumá cíl Unie s přihlédnutím k informacím shromážděným v souladu s vyšetřovacím programem a kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 6 písm. c) nařízení (ES) č. 2160/2003.
Článek 3
Zrušení nařízení (ES) č. 646/2007
Nařízení (ES) č. 646/2007 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 200/2012
av den 8 mars 2012
om ett unionsmål för minskning av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium i slaktkycklingflockar, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1), särskilt artikel 4.1 andra stycket, artikel 8.1 andra stycket och artikel 13 andra stycket, och
av följande skäl:
(1)
Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att se till att ändamålsenliga och effektiva åtgärder vidtas för att påvisa och bekämpa bl.a. salmonella i alla relevanta led, särskilt på primärproduktionsnivå, dvs. i flockarna, med målet att minska prevalensen av livsmedelsburna zoonotiska patogener och de risker de medför för folkhälsan.
(2)
Enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 2160/2003 ska ett unionsmål fastställas för att minska prevalensen hos slaktkycklingar av alla salmonellaserotyper som är av betydelse för folkhälsan. Denna minskning är av största vikt för att man ska kunna uppfylla de kriterier för salmonella i färskt kött från slaktkycklingar som anges i del E i bilaga II till den förordningen och i kapitel 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (2).
(3)
I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs att unionsmålet ska omfatta ett tal som anger den högsta procentuella andel epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion och/eller den lägsta procentuella minskning av antalet epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion, den maximala tidsfrist inom vilken målet måste uppnås samt fastställande av de testprogram som är nödvändiga för att kontrollera om målet har uppnåtts. En definition av serotyper av betydelse för folkhälsan ska också omfattas när det är relevant.
(4)
I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs det att erfarenheter av gällande nationell lagstiftning och information som överlämnats till kommissionen eller Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i enlighet med gällande unionskrav, särskilt i samband med de uppgifter som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (3), särskilt artikel 5, ska beaktas när unionsmålet fastställs.
(5)
I artikel 1.1 i kommissionens förordning (EG) nr 646/2007 av den 12 juni 2007 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos slaktkycklingar och om upphävande av förordning (EG) nr 1091/2005 (4) fastställs målet för att minska den högsta procentuella andelen slaktkycklingflockar som fortfarande visar positiv reaktion för dessa två salmonellaserotyper till högst 1 % senast den 31 december 2011.
(6)
Det framgick av European Union Summary Report on Trends and Sources of Zoonoses, Zoonotic Agents and Food-borne Outbreaks in 2009 (5) att Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium är de serovarer som oftast är förknippade med ohälsa hos människor. Antalet fall hos människor orsakade av Salmonella enteritidis minskade märkbart under 2009, medan fallen av Salmonella typhimurium ökade.
(7)
I juli 2011 antog Efsa ett vetenskapligt yttrande om en kvantitativ uppskattning av inverkan på folkhälsan av fastställandet av ett nytt mål för minskning av salmonella hos slaktkycklingar (Scientific Opinion on a quantitative estimation of the public health impact of setting a new target for the reduction of Salmonella in broilers) (6). I yttrandet konstateras det att Salmonella enteritidis är den vanligaste överförda zoonotiska salmonellaserotypen från förälder till avkomma hos fjäderfä. Efsa påpekar också att unionens bekämpningsåtgärder för slaktkycklingar har bidragit till en avsevärd minskning av antalet fall av salmonellos hos människor som orsakats av slaktkycklingar jämfört med situationen 2006. Målet bör därför bekräftas.
(8)
Monofasiska stammar av Salmonella typhimurium har under de senaste åren blivit en av de vanligast förekommande salmonellaserotyperna hos flera djurarter och i kliniska isolat från människa. Enligt Efsas vetenskapliga yttrande från 2010 om övervakning och bedömning av risken för folkhälsan av Salmonella typhimurium-liknande stammar (Scientific Opinion on monitoring and assessment of the public health risk of ’Salmonella typhimurium-like strains’), antaget den 22 september 2010 (7), ska monofasiska stammar av Salmonella typhimurium med antigenuppsättning 1,4,[5],12:i:-, som inbegriper stammar med och utan O5-antigen, betraktas som varianter av Salmonella typhimurium och den risk för folkhälsan som de utgör är jämförbar med den risk som andra stammar av Salmonella typhimurium utgör. Stammar av Salmonella typhimurium med antigenuppsättning 1,4,[5],12:i:- bör därför ingå i målet.
(9)
För att kunna kontrollera om unionsmålet har uppnåtts måste man ta upprepade prover från slaktkycklingflockar. För att man ska kunna utvärdera och jämföra resultaten behövs ett gemensamt testprogram för att kontrollera om unionsmålet har uppnåtts.
(10)
De nationella kontrollprogrammen för att nå unionsmålet för 2012 när det gäller slaktkycklingflockar av Gallus gallus har lagts fram med avseende på finansiellt stöd från unionen i enlighet med rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (8). De tekniska ändringar som införs i bilagan till denna förordning är direkt tillämpliga. Till följd av detta behöver de nationella kontrollprogrammen för att tillämpa förordningen inte godkännas av kommissionen på nytt. Därmed behövs det ingen övergångsperiod.
(11)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Unionsmål
1. Unionsmålet enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 2160/2003 för minskning av prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium i slaktkycklingar (nedan kallat unionsmålet) ska vara en minskning till högst 1 % av den högsta årliga procentuella andelen slaktkycklingflockar som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium.
När det gäller monofasisk Salmonella typhimurium ska serotyper med antigenuppsättning 1,4,[5],12:i:- ingå i unionsmålet.
2. Testprogrammet för att kontrollera om unionsmålet har uppnåtts (nedan kallat testprogrammet) fastställs i bilagan.
Artikel 2
Översyn av unionsmålet
Kommissionen ska se över unionsmålet med hänsyn till de uppgifter som samlats in i enlighet med testprogrammet och de kriterier som föreskrivs i artikel 4.6 c i förordning (EG) nr 2160/2003.
Artikel 3
Upphävande av förordning (EG) nr 646/2007
Förordning (EG) nr 646/2007 ska upphöra att gälla.
Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.
Artikel 4
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2012.