ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 23 maj 2012
om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien
(2012/278/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Provisoriska åtgärder
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 115/2012 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes en provisorisk utjämningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet).
(2)
Antisubventionsförfarandet inleddes den 13 maj 2011 (3) till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2011 av European Industrial Fasteners Institute (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav.
(3)
Såsom anges i skäl 21 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden 1 april 2010-31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.2 Efterföljande förfarande
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska utjämningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så begärde fick tillfälle att bli hörda.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs i beaktande, och de preliminära slutsatserna ändrades i enlighet med dessa synpunkter när det ansågs motiverat.
(6)
Alla berörda parter underrättades därefter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien samt att släppa de belopp fria för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(7)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade en part sina synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 22 och 23 i förordningen om provisorisk tull och påstod att vissa produkttyper borde undantas från de produkter som omfattades av undersökningen.
(8)
Undersökningen bekräftade dock att de olika produkttyperna omfattades av beskrivningen av den berörda produkten och den likadana produkten och hade samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt användningsområden, och att de därför tillhörde samma produktkategori. Detta påstående avvisas därför.
(9)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas härmed skälen 22 och 23 i förordningen om provisorisk tull.
3. SUBVENTIONERING
3.1 Inledning
(10)
I skäl 24 i förordningen om provisorisk tull nämns följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:
a)
Tullkreditsystemet.
b)
Systemet med förhandstillstånd.
c)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.
d)
Systemet med exportorienterade företag.
e)
Fokusproduktsystemet.
f)
Exportkreditsystemet.
g)
Systemet med befrielse från skatt på elektricitet.
(11)
Unionsindustrin undrade om inte kommissionen underlåtit att ta hänsyn till ett antal subventionssystem och menade att de subventioner som indiska tillverkare konstaterats erhålla därför undervärderats.
(12)
Som svar på detta bör det noteras att klagomålet omfattade ett stort antal nationella och lokala subventionssystem som togs med i frågeformuläret till exporterande tillverkare i Indien och undersöktes av kommissionen. Det var dock bara för de system som anges i skäl 10 som det konstaterades att de undersökta exporterande tillverkarna i urvalet mottagit subventioner.
(13)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter bekräftas härmed skälen 24-27 i förordningen om provisorisk tull.
(14)
Inga synpunkter inkom på slutsatserna beträffande fokusproduktsystemet och systemet med befrielse från skatt på elektricitet. Utförliga synpunkter gavs av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beträffande tullkreditsystemet, systemet med förhandstillstånd, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och exportkreditsystemet. De flesta av dessa synpunkter rörde beräkningen av subventionsbeloppen och vissa synpunkter medförde smärre förändringar i dessa beräkningar. De allmänna slutsatserna beträffande dessa system berördes dock inte och bekräftas härmed. Synpunkter lämnades också på systemet med exportorienterade företag. Med beaktande av konsekvenserna av synpunkterna på systemet med exportorienterade företag, som sammanfattas i skälen 13-19, behöver synpunkterna på de fyra ovan nämnda systemen inte återges i detalj.
3.2 Systemet med exportorienterade företag
3.2.1 Allmänt
(15)
Det bör påpekas, som också nämns i avsnitt 3.5 i förordningen om provisorisk tull, att en viktig skyldighet för ett exportorienterat företag enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2009-2014 är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att det totala värdet av exporten måste vara högre än det totala värdet av importerade varor under en referensperiod (fem år). Alla företag som åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster kan i princip inkluderas i systemet med exportorienterade företag. I gengäld är företag med status som exportorienterade företag berättigade till ett antal förmåner som anges i skäl 71 i förordningen om provisorisk tull. Dessa utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen och innebär en förmån för de exportorienterade företagen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.
(16)
I förordningen om provisorisk tull angavs att detta system inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de strikta regler som fastställs i bilagorna I (leden h och i), II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.
(17)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framfördes inga väsentliga argument angående systemet med exportorienterade företag som beskrivet ovan, särskilt inte i fråga om avsaknaden av ett effektivt kontrollsystem eller systemets utjämningsbarhet. Slutsatserna om systemet med exportorienterade företag i skälen 78-81 i förordningen om provisorisk tull bekräftas alltså härmed.
3.2.2 Yttrande från Viraj Profiles Limited
(18)
Viraj Profiles Limited (nedan kallat Viraj) var det enda företaget med status som exportorienterat företag som ingick i stickprovet. Subventionen inom ramen för systemet med exportorienterade företag för detta företag beräknades preliminärt till 2,73 % och den totala subventionen till 3,2 %. Viraj stod för 87 % av den indiska exportvolymen till unionen.
(19)
Som redan nämndes i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull lämnade Viraj detaljerade synpunkter på systemet. Man hävdade att subventionen som beräknats för systemet stred mot artikel 15.1 i grundförordningen enligt vilken beloppet för utjämningstullen inte får överstiga det fastställda beloppet för utjämningsbara subventioner som företaget faktiskt fått. Viraj hävdade därför att den totala subventionen för företaget var under 2 %, dvs. under miniminivån. Företaget lämnade in detaljerade bokföringsuppgifter för att stödja sitt påstående.
(20)
Detta påstående undersöktes noggrant. De detaljerade bokföringsuppgifter som Viraj lämnade in kunde kopplas till de bokföringsuppgifter som kontrollerats vid besök på plats och dessa uppgifter visade verkligen att den utjämningsbara förmån som företaget fått under undersökningsperioden hade övervärderats. Utjämningstullen för Viraj har därför räknats om i enlighet därmed.
(21)
Subventionen inom ramen för systemet med exportorienterade företag för Viraj räknades därför om och fastställdes slutligen till 0,44 %. Tillsammans med de subventioner som fastställts för systemen med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (omräknad till 0,05 %), exportkredit (omräknad till 0,12 %) och befrielse från skatt på elektricitet (0,09 %) fastställdes slutgiltigt den totala subventionen för Viraj till 0,7 %, dvs. under miniminivån.
3.2.3 Unionsindustrins synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter
(22)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade unionsindustrin in synpunkter med påståendet att de omräkningar som gjorts av de förmåner som Viraj fått i egenskap av exportorienterat företag var oberättigade och felaktiga. Unionsindustrin hävdade att kommissionens analys var ofullständig och avvek från hur unionsinstitutionerna vanligtvis utjämnar detta system, och att man underlåtit att beakta andra möjliga sätt som Viraj kunde ha otillbörligt avyttrat den tullbefriade importen. Unionsindustrin påstod ytterligare att Virajs sena inlämnande av icke-konfidentiella synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter allvarligt inskränkte unionsindustrins rättigheter.
(23)
Angående omräkningen av subventionsmarginalen bör det klargöras att Viraj visade att den fastställda provisoriska utjämningstullen översteg det belopp av utjämningsbara subventioner som man faktiskt fått. Företaget visade till och med att den potentiella uteblivna tullen preliminärt hade överskattats, och detta måste därför rättas i den slutgiltiga beräkningen. Det skulle strida mot bestämmelserna i artikel 3 i grundförordningen att utjämna vissa finansiella bidrag som klart och otvivelaktigt inte kan anses innebära någon förmån för Viraj. Det anses dock fortfarande att vissa överföringar inom systemet inneburit selektiva subventioner till företaget i fråga, vilka bör utjämnas. Tillvägagångssättet är därför helt i linje med det sätt som institutionerna tidigare har utjämnat detta system. I enlighet med detta är översynen av subventionsmarginalen för systemet med exportorienterade företag i full överensstämmelse med artikel 15.1 i grundförordningen.
(24)
Vad gäller den påstådda överträdelsen av unionsindustrins rättigheter bör det noteras att Virajs synpunkter på beräkningen av subventionen för systemet med exportorienterade företag också fanns med i de två icke-konfidentiella yttranden som lämnades in innan de provisoriska åtgärderna infördes, samt i två senare icke-konfidentiella yttranden. Det första och viktigaste yttrandet i detta avseende, som föranledde kommissionen att ingående granska och sedermera ompröva sitt ställningstagande, lämnades in i december 2011 och nämndes redan i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull. Samtliga ovannämnda dokument inkluderades utan dröjsmål i de handlingar som gjordes tillgängliga för konsultation av berörda parter. Virajs synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter innebar endast en sammanfattning av den ståndpunkt man fört fram i föregående yttranden. Även om den icke-konfidentiella versionen av Virajs synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter verkligen lämnades in i ett sent skede gjorde kommissionen den tillgänglig omgående för unionsindustrin, som också gavs ytterligare tid för att lämna in sina synpunkter på den.
(25)
Med anledning av det ovanstående avvisas unionsindustrins påstående.
3.2.4 Andra subventionsfrågor
(26)
Synpunkter lämnades också in på beräkningen av subventionsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet och beräkningen av subventionsmarginalen för övriga företag. Dessutom begärde den enda exporterande tillverkare som hade ansökt om individuell undersökning att dess ansökan skulle behandlas. Med anledning av de slutsatser om orsakssamband som redovisas nedan är det dock inte nödvändigt att fatta några slutgiltiga beslut i dessa frågor.
4. UNIONSINDUSTRIN
(27)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen eller unionsindustrin bekräftas härmed skälen 120-123 i förordningen om provisorisk tull.
5. SKADA
5.1 Inledande anmärkningar och förbrukningen i unionen
(28)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de inledande anmärkningarna eller förbrukningen i unionen bekräftas härmed skälen 124-130 i förordningen om provisorisk tull.
5.2 Import från det berörda landet
(29)
En part menade att den preliminära analysen av prisutvecklingen på import från Indien och prisunderskridandet på grundval av genomsnittspriser var missvisande eftersom den påstods inte ta hänsyn till skillnader i produktblandning mellan enskilda år under skadeundersökningsperioden.
(30)
I detta sammanhang bör det noteras att uppgifter om priser per produkttyp endast finns tillgängliga för undersökningsperioden, för vilken de exporterande tillverkarna och unionstillverkare ombeds lämna en detaljerad förteckning över transaktioner som en del av sitt svar på frågeformuläret. Eftersom uppgifter per produkttyp saknas för skadeundersökningsperiodens övriga år kan en meningsfull analys av utvecklingen av importpriserna endast göras på grundval av genomsnittspriser. Det bör också noteras att den berörda parten inte tillhandahöll något som kunde styrka att analysen av utvecklingen av importpriserna skulle vara missvisande. Detta påstående avvisas därför.
(31)
Avseende prisunderskridandet erinras om att det i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull anges att man i syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden för varje produkttyp jämförde de i urvalet ingående unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.
(32)
Som anges i skäl 135 i förordningen om provisorisk tull gjordes prisjämförelsen dessutom för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled. Därför avvisas partens påstående angående prisunderskridandet.
(33)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från det berörda landet bekräftas härmed skälen 131-135 i förordningen om provisorisk tull.
5.3 Unionsindustrins ekonomiska situation
5.3.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(34)
En part påstod att den analys som gjordes i förordningen om provisorisk tull av unionsindustrins produktionsminskning var missvisande och att den minskade produktionsvolymen skulle bedömas med beaktande av unionsindustrins kapacitetsutnyttjande som också minskade under skadeundersökningsperioden.
(35)
Undersökningen visade att den minskade produktionen sammanföll med en minskning av försäljningsvolymen och en ökning av lagernivån. Detta föranledde vissa unionstillverkare att stänga några av sina produktionslinjer, vilket förklarar minskningen i kapacitetsutnyttjande. Detta påstående avvisas därför.
(36)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bekräftas härmed skälen 137 och 138 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(37)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande utvecklingen av unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel bekräftas härmed skäl 139 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.3 Tillväxt
(38)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillväxten bekräftas härmed skäl 140 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.4 Sysselsättning
(39)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande sysselsättningen bekräftas härmed skälen 141 och 142 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.5 Genomsnittliga priser per enhet i unionen
(40)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande genomsnittliga priser per enhet i unionen bekräftas härmed skälen 143 och 144 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.6 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(41)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga bekräftas härmed skälen 145-148 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.7 Lager
(42)
En part begärde att kommissionen skulle tillhandahålla faktiska uppgifter beträffande utvecklingen av lagernivåer under skadeundersökningsperioden i stället för indexerade uppgifter och påstod att indexeringen gjorde det omöjligt att komma med meningsfulla synpunkter eller att bedöma lagernivåerna som andel av unionsindustrins försäljning.
(43)
Som förklaras i skäl 127 i förordningen om provisorisk tull måste vissa mikroindikatorer, bland annat lager, indexeras av sekretesskäl. Indexeringen av unionsindustrins utgående lager i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull gör det åtminstone möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning av lagernivåernas utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisas därför.
(44)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande lager bekräftas härmed skäl 149 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.8 Subventionsmarginalens storlek
(45)
Det konstaterades att den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte subventionerades. Den subventionerade importen svarade följaktligen för 13 % av den totala volymen av den berörda produkten som exporterades från Indien till unionen. Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den subventionerade importen från Indien kan de faktiska subventionsmarginalernas verkningar för unionsindustrin anses vara försumbara.
5.3.9 Slutsatser om skada
(46)
Undersökningen bekräftade att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Den slutsats som dras i skälen 151-153 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen bekräftas därför härmed.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1 Inledning
(47)
I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i Indien har vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.
(48)
Som framgår i skälen 18-21 befanns subventionsmarginalen för den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden, vara under miniminivån enligt artikel 14.5 i grundförordningen, och därför ansågs i undersökningen denna exporterande tillverkare vara icke-subventionerad. Följaktligen var endast 13 % av den indiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden subventionerad. Denna subventionerade import hade en marknadsandel på 2 % under undersökningsperioden.
6.2 Verkningarna av den subventionerade importen
(49)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 14 % och marknadsandelen med 21 %.
(50)
När det gäller priserna konstaterades de genomsnittliga importpriserna på den subventionerade importen underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden. De var emellertid omkring 12 % högre än de priser som togs ut av det indiska företag som konstaterats inte vara subventionerat.
(51)
Av ovanstående följer att den begränsade volymen subventionerad import från Indien som såldes till ett högre pris än den import som inte subventionerades bara kan ha haft en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på den försämrade situationen för unionsindustrin.
6.3 Verkningar av andra faktorer
6.3.1 Icke-subventionerad import från Indien
(52)
Den totala volymen import från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen för denna import växte från 12,1 % till 18,3 %. Som förklarades ovan utgjorde dock den icke-subventionerade importen 87 % av den totala indiska exportvolymen under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 15 % under undersökningsperioden, jämfört med en marknadsandel på 2 % för den subventionerade importen från Indien under samma period.
(53)
Priserna på import från Indien sjönk totalt sett med 9 % under skadeundersökningsperioden och var hela tiden lägre än importpriserna från resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser. Som framgår av skäl 50 bör det emellertid påpekas att de genomsnittliga priserna på den icke-subventionerade importen konstaterades underskrida unionsindustrins priser mer än priserna på den subventionerade importen.
6.3.2 Import från övriga tredjeländer
(54)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importen från övriga tredjeländer bekräftas härmed skälen 161-165 i förordningen om provisorisk tull.
6.3.3 Ekonomisk kris
(55)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den ekonomiska krisens inverkan på den skada som unionsindustrin har lidit bekräftas härmed skälen 166-169 i förordningen om provisorisk tull.
6.3.4 Exportresultat för de unionstillverkare som ingick i urvalet
(56)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportresultatet för de unionstillverkare som ingick i urvalet bekräftas härmed skäl 170 i förordningen om provisorisk tull.
6.4 Slutsats om orsakssambandet
(57)
Den ovanstående analysen visar att volymen och marknadsandelen för lågprisimporten från Indien ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades även att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(58)
Eftersom det konstaterades att den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte subventionerades, anses det emellertid inte gå att med tillräcklig säkerhet fastställa ett orsakssamband mellan den subventionerade importen, som utgjorde endast 13 % av den totala exporten från Indien, och den skada som unionsindustrin har lidit. Det kan i själva verket inte hävdas att den subventionerade indiska exporten, med tanke på dess begränsade volym och mycket begränsade marknadsandel (2 %) och det faktum att dess pris i genomsnitt var 12 % högre än priserna på den icke-subventionerade importen, skulle vara orsaken till den skada som unionsindustrin har lidit.
(59)
Analysen av övriga kända faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada, såsom den icke-subventionerade importen, importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisen och exportresultatet för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade att den skada som unionsindustrin har lidit tycks bero på den icke-subventionerade importen från Indien, som utgjorde 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden och som såldes till betydligt lägre priser än den subventionerade importen.
7. AVSLUTANDE AV ANTISUBVENTIONSFÖRFARANDET
(60)
Eftersom det inte finns något faktiskt orsakssamband mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin har lidit, anses utjämningsåtgärder vara onödiga, varför detta antisubventionsförfarande bör avslutas i enlighet med artikel 14.2 i grundförordningen.
(61)
Klaganden och alla andra berörda parter underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som lämnades ändrade inte slutsatsen att detta antisubventionsförfarande bör avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, avslutas härmed.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en provisorisk utjämningstull enligt förordning (EU) nr 115/2012 på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien ska frisläppas.
Artikel 3
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 23 maj 2012.