ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 23 mars 2011
om det statliga stöd C 28/05 (f.d. NN 18/05, f.d. N 517/2000) som Tyskland har genomfört till förmån för Glunz AG och OSB Deutschland GmbH
[delgivet med nr K(2011) 1764]
(Endast den tyska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/524/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse av den 4 augusti 2000, registrerad den 7 augusti 2000, anmälde de tyska myndigheterna sin avsikt att bevilja en stödnivå på 35 % för ett investeringsstöd för upprättandet av ett integrerat centrum för träbearbetning i Nettgau (Sachsen-Anhalt) av Glunz AG och OSB Deutschland GmbH. Det planerade stödet registrerades med nr N 517/2000.
(2)
Efter att kompletterande upplysningar lämnats in antog kommissionen den 25 juli 2001 ett beslut om att inte invända mot en stödnivå på 35 % på grundval av de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (3) (nedan kallade de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998).
(3)
Genom sin dom av den 1 december 2004 i mål T-27/02, Kronofrance SA mot kommissionen (4), beslutade tribunalen att ogiltigförklara ovannämnda beslut från kommissionen.
(4)
Kommissionen måste därför fatta ett nytt beslut på grundval av de tyska myndigheternas anmälan av den 7 augusti 2000.
(5)
Genom en skrivelse av den 17 december 2004 frågade kommissionen de tyska myndigheterna om de med anledning av ogiltigförklarandet av kommissionens beslut ville lämna in kompletterande upplysningar rörande anmälan av den 7 augusti 2000. En påminnelse sändes den 3 mars 2005. De tyska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 23 mars 2005, men lämnade inte in några kompletterande upplysningar i det skedet.
(6)
I februari 2000 beviljade de tyska myndigheterna stödet i fråga på villkor att det skulle godkännas av kommissionen. De började betala ut stödet efter kommissionens beslut att inte göra invändningar av den 25 juli 2001.
(7)
Eftersom tribunalen ogiltigförklarat beslutet av den 25 juli 2001 måste det dock behandlas som om det aldrig funnits, vilket innebär att de tyska myndigheterna inte fick något godkännande från kommissionen när det gäller den föreslagna stödnivån (5). Kommissionen har följaktligen överfört ärendet till registret över olagligt stöd som stöd nr NN 18/05.
(8)
Genom en skrivelse av den 20 juli 2005 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd.
(9)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (6). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.
(10)
Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Tyskland som har givits tillfälle att bemöta dem. Tysklands kommentarer mottogs i skrivelser av den 24 oktober 2005 och den 24 januari 2006.
(11)
Genom en skrivelse av den 28 februari 2006 begärde Tyskland, i enlighet med artikel 7.6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (7), att det formella granskningsförfarandet tillfälligt skulle avbrytas med hänsyn till de pågående överklaganden som Tyskland och Glunz AG lämnat in till Europeiska unionens domstol (förenade målen C-75/05 P och C-80/05 P) mot tribunalens dom i mål T-27/02, Kronofrance mot kommissionen.
(12)
Genom en skrivelse av den 9 mars 2006 godkände kommissionen ett tillfälligt avbrott i förfarandet tills domstolen avkunnat sin dom i förenade målen C-75/05 P och C-80/05 P Förbundsrepubliken Tyskland m.fl. mot Kronofrance SA.
(13)
I sin dom av den 11 september 2008 (8) beslutade domstolen att fastställa tribunalens dom och med anledning av detta återupptogs det formella granskningsförfarandet i ärende C 28/05.
(14)
Tyskland lämnade kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 4 augusti 2009 och efter en begäran om upplysningar från kommissionen genom en skrivelse av den 19 juli 2010.
II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET
2.1 STÖDÅTGÄRDEN
(15)
Den 29 februari 2000 beslutade Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt att bevilja investeringsstöd för upprättandet av ett centrum för träbearbetning i Nettgau (Sachsen-Anhalt) till Glunz AG och OSB Deutschland GmbH. Det totala stödbeloppet uppgår till 69 797 988 euro.
(16)
Enligt anmälan av den 4 augusti 2000 ges stödet i form av ett bidrag på 46 201 868 euro enligt det av kommissionen godkända tjugoåttonde ramprogrammet för förbundsstatens och delstaternas gemensamma initiativ för förbättring av den regionala näringsstrukturen (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (9)). Bidraget uppgår till 23,17 % brutto av de stödberättigande kostnaderna.
(17)
Dessutom ges en investeringspremie på grundval av 1999 års lag om investeringspremier (10) (Investitionszulage), som godkänts av kommissionen till ett belopp av 23 596 120 euro. Investeringspremien uppgår till 11,83 % brutto av de stödberättigande kostnaderna.
(18)
Enligt upplysningar som lämnats av Tyskland hade ett belopp på […] euro (11) redan betalats ut på grundval av 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”, medan ett belopp på […] euro betalats ut som Investitionszulage. Följaktligen hade de tyska myndigheterna redan betalat ut ett belopp på totalt […] euro till stödmottagarna (av det godkända beloppet på totalt 69 797 988 euro).
2.2 STÖDMOTTAGAREN
(19)
Det finns två stödmottagare.
(20)
En av stödmottagarna är Glunz AG, Hamm (Nordrhein-Westfalen) som bildades 1932 och sedan dess är verksamt inom sektorn för träbaserade material. Sedan 1960-talet tillverkar och saluför företaget enbart spånskivor, MDF (medium density fibreboard), OSB-skivor (oriented strand board) och plywood. När anmälan gjordes hade TAFISA, som tillhör den portugisiska koncernen SONAE, ett innehav på 96,03 % av aktierna i Glunz AG.
(21)
Den andra stödmottagaren är OSB Deutschland GmbH (nedan kallad OSBD), som till 100 % tillhör TAFISA och därför är ett systerbolag till Glunz AG eftersom de båda har samma moderbolag, dvs. TAFISA. OSBD bildades den 16 juli 1999 och började i samband med slutförandet av investeringen i Nettgau med tillverkning och saluföring av OSB-produkter.
2.3 PROJEKTET
(22)
Investeringsprojektet är beläget i Nettgau, Sachsen-Anhalt (Tyskland), som är ett stödområde i den mening som avses i artikel 107.3 a i EUF-fördraget. I det här området var högsta tillåtna stödnivå för nyinvesteringar 35 % brutto för stora företag när anmälan gjordes.
(23)
På mark som ännu inte används för industriella ändamål har Glunz AG och OSBD upprättat ett centrum för träbearbetning som kommer att omfatta två kombinerade anläggningar. Vid den första anläggningen, som ägs av OSB Deutschland GmbH, tillverkas OSB-skivor. Vid den andra anläggningen, som ägs av Glunz AG, tillverkas spånskivor. Enligt de tyska myndigheterna är de båda anläggningarnas produktionslinjer kopplade till varandra genom en gemensam teknisk infrastruktur. OSB-skivor och spånskivor bearbetas och förfinas genom samma sliperiutrustning, laminator och spontskarvutrustning. Partiklarna från behandlingen av OSB-skivorna används dessutom i en närliggande spånskiveanläggning. Enligt de tyska myndigheterna kommer en central förvaltning att ha hand om båda anläggningarna, inklusive deras marknadsförings-, leverans- och distributionsverksamhet.
(24)
De tyska myndigheterna hävdar dessutom att ett integrerat centrum för Glunz AG:s och OSBD:s träbearbetning ger flera fördelar tack vare en optimerad utformning av installationen genom en enda teknisk infrastruktur, särskilt beträffande behandlingen av de träpaneler som produceras. Enligt de tyska myndigheterna betyder detta att ett optimalt utnyttjande av träsortimentet blir möjligt, inklusive bättre användning av råmaterial och intern återanvändning.
(25)
I anmälan av den 7 augusti 2000 nämns att en del av stödet kommer att beviljas till förmån för OSB-anläggningen och en del till förmån för spånskiveanläggningen. Det planerade stödet till förmån för OSB-anläggningen uppgår till 28,61 miljoner euro för stödberättigande investeringskostnader på 81,8 miljoner euro, vilket motsvarar en stödnivå på 35 % brutto. Stödet till förmån för spånskiveanläggningen uppgår till 41,18 miljoner euro för stödberättigande investeringskostnader på 117,6 miljoner euro, vilket motsvarar en stödnivå på 35 % brutto.
(26)
När anmälan gjordes beräknade de tyska myndigheterna att det integrerade centrumet för träbearbetning i Nettgau skulle skapa 355 permanenta arbetstillfällen. Arbetstillfällenas fördelning mellan de två anläggningarna var följande: 234 arbetstillfällen skulle skapas inom ramen för spånskiveanläggningens produktion och 121 arbetstillfällen inom ramen för OSB-anläggningens produktion. Enligt de tyska myndigheterna skulle 520 indirekta arbetstillfällen skapas i relevanta stödområden. Av dessa är 33 arbetstillfällen indirekt skyddade sådana. Nyinvesteringen i Nettgau skulle genomföras från januari 2000 och fram till slutet av 2002. Enligt planen skulle produktionen inledas under 2001 och full drift nås efter två år.
(27)
Produktionskapaciteten vid den nya OSB-anläggningen beräknades uppgå till […] m3 under 2002. TAFISA-koncernens kapacitet för OSB-produkter var under 1999 […] m3.
(28)
Inom Glunz-koncernen var produktionskapaciteten för spånskivor […] m3 under 1999. Enligt de tyska myndigheterna kommer den totala produktionskapaciteten att uppgå till […] m3, vilket innebär att ny kapacitet på […] m3 kommer att skapas i den nya anläggningen i Nettgau
III. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
(29)
Enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 ska högsta tillåtna stödnivå fastställas enligt en beräkning som innebär att flera faktorer beaktas, bland annat konkurrensfaktorn i den berörda sektorn (nedan kallad konkurrensfaktor T), som kan uppgå till 0,25, 0,5, 0,75 och 1. Konkurrensfaktor T kan bara fastställas till 1 om sektorn (definierad enligt den lägsta nivån i Nace-systemet) inte står inför överkapacitet (överkapacitetstest) och/eller om den relevanta marknaden (definierad som den produkt som projektet avser och dess substitut) inte är relativt vikande (vikande marknadstest).
(30)
I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget har kommissionen tvivel rörande definitionen av den relevanta marknad som OSB-produkterna tillhör och kan följaktligen inte fastställa om marknaden är vikande eller inte med avseende på konkurrensfaktor T.
IV. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(31)
Den 22 november 2005 mottog kommissionen en gemensam skrivelse (12) från konkurrenter som tillhör KronoGroup Schweiz (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG och Kronofrance SA).
(32)
I sin skrivelse framför KronoGroup argument till förmån för en marknadsdefinition som omfattar OSB-skivor och plywood av barrved. Plywood av lövved är mycket dyrare och används framför allt i områden där OSB-skivor och plywood av barrved inte alls eller i mycket liten utsträckning används (möbler och dekorativa tillämpningar). De hänvisar till en undersökning av Jaakko Pöyry (13) och en publikation från finska Skogsforskningsinstitutet för att stödja detta argument.
(33)
KronoGroup tar i sin skrivelse även upp ytterligare frågor, vilka kan sammanfattas enligt följande.
(34)
KronoGroup hävdar att kommissionen, när den beräknar om marknaden var vikande, bör använda uppgifter från perioden fram till 1999 eftersom de uppgifterna var tillgängliga redan vid tidpunkten för det första beslutet (juli 2001) som sedan ogiltigförklarades av tribunalen. KronoGroup hävdar även att under perioden 1995-1999 hade spånskivor en negativ genomsnittlig tillväxttakt på - 4,626 %. Skrivelsen tillstår dock att spånskivor under perioden 1994-1999 hade en positiv genomsnittlig tillväxttakt på 0,456 % (dvs. under tillväxttakten för hela tillverkningsindustrin inom EES).
(35)
KronoGroup hävdar dessutom att kommissionen i stället för att beräkna en sammanlagd stödnivå för hela projektet, borde göra separata bedömningar av stödet till OSB-anläggningen och till spånskiveanläggningen eftersom de två investeringarna, de två produktionslinjerna och de två produktmarknaderna tydligt kan särskiljas. Detta skulle innebära en separat beräkning av alla bedömningsfaktorer för de två anläggningarna.
(36)
KronoGroup uppger dessutom att samtidigt med investeringen i Nettgau lade Glunz ner sin spånskiveanläggning i Sassenburg (belägen 30 km från Nettgau, men i en annan delstat, dvs. Niedersachsen (14)). KronoGroup citerar dagstidningsartiklar, enligt vilka all personal vid anläggningen i Sassenburg togs över vid den nya anläggningen i Nettgau. Enligt KronoGroup strider detta mot syftet med de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998. Syftet med dessa är att skapa arbetstillfällen i det berörda området för dem som bor där. I detta fall bör arbetstillfällena inte beaktas när förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen samt regionalfaktorn fastställs enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 (båda bygger på det antal arbetstillfällen som skapas genom investeringen).
(37)
Slutligen hävdar KronoGroup att kommissionen borde ha fattat ett beslut om tillfälligt återkrav av stödet enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 659/1999 (föreläggande om att återkräva ett olagligt stöd) eftersom Glunz och OSBD fick stora konkurrensfördelar genom det delvis utbetalade stödet.
V. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND
(38)
Tysklands kommentarer kan sammanfattas enligt nedan.
5.1 KOMMENTARER AVSEENDE DEFINITIONEN AV DEN RELEVANTA MARKNADEN FÖR OSB-SKIVOR
(39)
Tyskland anser att den relevanta marknaden för OSB-skivor består av OSB-skivor och plywood i slutanvändningstillämpningar som förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning/väggar. Den marknaden är inte vikande.
(40)
De slutanvändningstillämpningar där OSB-skivor är substitut för plywood motsvarar i stora drag de viktigaste tillämpningsområdena för plywood av barrved. På centrala områden där plywood av lövved används (möbelindustri, byggnadsindustri och inredning av transportfordon) kan OSB-skivor dock inte användas på grund av dess tekniska egenskaper. Att inkludera OSB-skivor i den allmänna marknaden för plywood av löv- och barrved skulle därför inte vara i linje med de aktuella förhållandena på de berörda marknaderna. Detta bekräftas i ett expertutlåtande av Jaakko Pöyry daterat den 21 oktober 2005.
(41)
Enligt Jaakko Pöyry kan substitutionspotentialen för OSB-skivor på ovannämnda tillämpningsområden uppgå till följande procentandelar: förpackningar 40-60 %, plank 70-80 %, takbeläggning 70-90 %, golvbeläggning 50-80 % och ytbeläggning/väggar 70-90 %.
(42)
På grund av sina ytegenskaper är OSB-skivor inte lämpliga för synliga tillämpningar inom möbelindustrin. OSB-skivornas yta är inte visuellt tilltalande eftersom de tillverkas med riktade strängar av trä som gör materialet skrovligt och ojämnt. Därför kan OSB-skivor inte ytbeläggas på ett dekorativt sätt. Materialet är endast lämpligt för möbeldelar som inte syns (t.ex. stödstrukturer för stoppade möbler). På området för icke synliga möbeldelar kan OSB-skivor dock inte konkurrera prismässigt med de betydligt billigare typer av spånskivor som man normalt brukar använda.
(43)
Inom byggnadsindustrin (formbygge) är det mycket viktigt att de material som används vid inplankning, formsättning och fackverk för betonggjutning på plats har en slät yta. På grund av den ojämnhet som orsakas av tillverkningsprocessen måste OSB-skivor ha en särskild ytbeläggning för slät betong för att betongen ska ha en jämn yta. Den här behandlingen är kostsam och ökar priset på slutprodukten. Jämfört med plywood är OSB-skivor konkurrenskraftiga om de kan återanvändas flera gånger som fackverk. Av praktiska skäl är detta dock inte nödvändigtvis vad som händer. Eftersom skivorna utsätts för hård användning vid byggarbetsplatserna kan deras yta skadas. Om sprickor uppstår finns det en risk för att skivorna blir skeva av vatten eller fukt, eller deformerade på något annat sätt. Upprepad användning av OSB-skivor som framställts genom kostsamma processer är följaktligen inte alltid möjlig. Dessutom kan OSB-skivornas kanter vara instabila och fuktkänsliga. Det måste även vara mycket svårt att spräcka och böja material som används för fackverk vid betongkonstruktioner. I detta avseende uppfyller OSB-skivor inte de krav som byggnadsindustrin ställer på fackverksmaterial. Plywood av barrved är däremot med hänsyn till den relativt låga kostnaden mycket lämpligt för detta användningsområde, vilket framgår av den volym som faktiskt används för formbygge.
(44)
Även när det gäller transportfordon är det viktigt att ytan är jämn, eftersom de skivor som används ofta måste ha en ytbeläggning. Att ytbelägga OSB-skivor är av flera skäl ofta mycket svårt. När OSB-skivor ytbeläggs med t.ex. melaminpapper finns det alltid en risk för sprickor på grund av skivans ojämna yta. När en lyfttruck lastas belastas ytan på flera punkter. I fuktiga eller våta miljöer finns det en risk för att vatten sipprar in i skivan, vilket kan göra den deformerad eller skev. Stabil ytbeläggning kan bara garanteras genom kostsam vidarebehandling. Till skillnad från plywood av lövved, som tack vare ytans särskilda hårdhet är relativt hållfast mot repor, tryckpunkter etc., är OSB-skivor även i andra avseenden otillräckligt hållfasta när det gäller effekterna av tryck vid transporter.
(45)
En bedömning av tillämpningsområdet för substitution av OSB-skivor med plywood av barrved respektive plywood av lövved bygger i hög grad på de tekniska egenskaperna och möjliga användningsområdena för OSB-skivor, samt på prisskillnaden jämfört med plywood av lövved. Plywood av lövved överträffar OSB-skivor i alla tekniska avseenden, men prisskillnaden mellan å ena sidan plywood av lövved och å andra sidan OSB-skivor och plywood av barrved innebär att plywood av lövved inte är konkurrenskraftigt på de tillämpningsområden som domineras av OSB-skivor och plywood av barrved. Det skulle därför vara fel att anta att OSB-skivor kan fungera som substitut för alla typer av plywood, inklusive plywood av lövved.
(46)
Marknaderna för OSB-skivor och plywood samt OSB-skivor och plywood av barrved sammanfaller i hög grad när det gäller slutanvändningstillämpningar för förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning/väggar. Det finns bara en sak som skiljer de två marknadsdefinitionerna åt när det gäller byggnadsindustrin (formbygge). OSB-skivor är ett olämpligt material för det här området, medan plywood av barrved är ytterst användbart och i praktiken mycket utnyttjat. Det centrala budskapet är att plywood av lövved inte ska inkluderas i marknaden för OSB-skivor.
5.2 KOMMENTARER OM MARKNADSUTVECKLINGEN FÖR SPÅNSKIVOR
(47)
Tyskland anser att konkurrensfaktorn bör fastställas till 1 för spånskivemarknaden, vilket inte innebär att den är vikande eftersom det finns en stark uppåtgående trend i den mening som avses i punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998.
(48)
Till stöd för detta lämnade Tyskland in en undersökning av professor Stefan Collignon (Harvard University, the Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) enligt vilken tillväxttakten på lång sikt för spånskivor mellan 1972 och 2003 var 36 % högre än inom tillverkningsindustrin i dess helhet. Tyskland anser att enligt punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 innebär denna starka, långsiktiga och uppåtgående trend att marknaden för spånskivor inte kan anses vara vikande.
5.3 KOMMENTARER OM TILLDELNINGEN AV STÖDNIVÅ TILL OLIKA DELAR AV PROJEKTET
(49)
Enligt Tyskland bör kommissionen ändå fastställa att konkurrensfaktor T är 0,75 för spånskivemarknaden och 1 för OSB-marknaden. Den samlade stödnivån måste fastställas för alla projekt i Nettgau på grundval av bruttomarginalerna för de två produktionslinjerna, dvs. för produktionen av OSB-skivor och spånskivor.
(50)
Bruttomarginalen är det belopp med vilket en produkt bidrar till att täcka fasta kostnader och att nå företagets nettovinst. Den beräknas som skillnaden mellan intäkter och de direkta rörliga kostnaderna för produkten i fråga.
(51)
Om bruttomarginaler används som referens skulle stödnivån tilldelas de enskilda delarna av investeringsprojektet i Nettgau enligt det faktiska bidraget från OSB-skivor och spånskivor till rörelseresultatet.
5.4 KOMMENTARER OM ANDRA SYNPUNKTER FRÅN KRONOGROUP
(52)
Tyskland anser att bedömningen av stödet bör baseras på de uppgifter som var kända den 7 augusti 2000, dvs. när anmälan gjordes.
(53)
Enligt Tyskland är detta resultatet av tolkningen av de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998. Tyskland hänvisar i detta avseende till punkt 3.1 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998, enligt vilken den högsta tillåtna stödnivån ska fastställas inom ramen för det tak för regionalstöd som gäller när anmälan görs. Dessutom ska enligt punkt 3.6 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 marknadsandelen beräknas innan ansökan om stöd görs. I bilagan till de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 anges i avdelningen ”Kontroll i efterhand” att kommissionen kan kontrollera om projektet har genomförts i enlighet med uppgifterna i anmälan.
(54)
Tyskland hävdar dessutom att uppgifter om den synliga konsumtionen för 1999 inte var kända när anmälan gjordes. För att få fram den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen under de senaste fem åren enligt kravet i punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 krävs dock uppgifter om konsumtionen som omfattar sex år i stället för de fem år som föreslås av KronoGroup. Skälet är att tillväxttakten för ett givet år beräknas genom en jämförelse mellan den synliga konsumtionen under två olika år.
(55)
Vad beträffar den påstådda omplaceringen av arbetstillfällen bekräftar Tyskland nedläggningen av anläggningen i Sassenburg. Tyskland förklarar att anläggningen i Sassenburg var den äldsta spånskiveanläggningen i Glunz och att dess förluster var stora. Den hade alltså inga möjligheter att överleva och måste läggas ned, oberoende av nyinvesteringen i Nettgau. […] anställda som tidigare varit anställda i Sassenburg överfördes till Nettgau (vilket motsvarade […] % av personalstyrkan där).
(56)
I sina kommentarer till synpunkterna från KronoGroup tillägger de tyska myndigheterna att under alla förhållanden krävs enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 endast att de nya anställningstillfällena skapas i det berörda området, inte att de måste tillsättas med anställda från det området. Huvudsyftet är att främja utvecklingen i stödområdet i fråga.
(57)
Enligt Tyskland har dessutom en del av den maskinella utrustningen överförts från Sassenburg till Nettgau. Den utrustningen uteslöts dock från de stödberättigande kostnaderna för projektet och omfattades följaktligen inte av det stöd som mottogs. Under alla förhållande utgör dessa maskiner, med ett bokfört värde på ungefär […] euro, en mycket liten del av investeringsprojektet i dess helhet.
VI. BEDÖMNING AV STÖDET
(58)
Följande bedömning är baserad på de fakta, siffror och förhållanden som var kända när anmälan gjordes den 7 augusti 2000. Eftersom det har gått en tid mellan den ursprungliga anmälan och detta beslut kan förhållanden ha förändrats, marknader kan ha utvecklats och fakta om projektet kan ha fått en annan utgång än vad som först planerades. Kommissionen kan dock inte beakta detta i sin bedömning. Kommissionen måste vanligen fatta sitt beslut innan investeringen faktiskt genomförs, på grundval av uppskattningar av framtida utsikter och marknadssiffror. Stödnivåerna anpassas dock inte i efterhand om siffrorna några år senare visar att marknaden t.ex. har utvecklats på ett annat sätt. I detta fall måste kommissionen fatta ett beslut mer än 10 år efter tidpunkten för den ursprungliga anmälan. Trots det måste den grunda sin bedömning på de uppgifter och förhållanden som var kända när anmälan gjordes och inte på de uppgifter som framkommit efter det.
6.1 FÖREKOMST AV STÖD I ENLIGHET MED ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET
(59)
Stödåtgärden beviljades av en medlemsstat och med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (se punkt 2.1 i detta beslut). Stödet ger en fördel till Glunz och OSBD eftersom de i annat fall skulle behöva bära hela investeringskostnaden själva. Eftersom en stor volym av de berörda träskivorna transporteras över internationella gränser föreligger internationell handel i den berörda träindustrin. De ekonomiska fördelarna för de två berörda företagen kan följaktligen snedvrida konkurrensen på ett sätt som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen anser därför att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd till Glunz AG och OSBD i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
6.2 KRAVET PÅ ANMÄLAN
(60)
Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget ska medlemsstaterna anmäla alla stödåtgärder innan de genomförs. Det föreslagna stödet ska beviljas inom ramen för två regionala stödprogram som redan godkänts av kommissionen.
(61)
Enligt reglerna i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 är dock den stödnivå som ska beviljas för stora investeringsprojekt undantagen från tillämpningsområdet för godkända stödprogram om stödet till relevanta investeringsprojekt överskrider vissa trösklar.
(62)
Det sammanlagda stödbeloppet uppgår till 69 797 988 euro. Om stödet anses omfatta ett enda investeringsprojekt är det krav på anmälan som anges i punkt 2.1 ii i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 uppfyllt, eftersom det sammanlagda stödet uppgår till minst 50 000 000 euro.
(63)
I enlighet med punkt 2.3 i detta beslut har de tyska myndigheterna i sin anmälan lagt fram omfattande argument för att stödåtgärden i fråga gäller ett enda investeringsprojekt.
(64)
Enligt punkt 7.2 andra stycket i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 får ett investeringsprojekt inte på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att undkomma kraven på anmälan. I det här fallet skulle detta dock inte inträffa. Även om man ansåg att investeringen gäller två olika investeringsprojekt skulle kraven på anmälan ändå vara uppfyllda för investeringarna i Glunz-anläggningen och OSBD-anläggningen.
(65)
Kommissionens slutsats är följaktligen att stödet ska anmälas och bedömas enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998.
6.3 DE TRE BEDÖMNINGSFAKTORERNA I DE SEKTORSÖVERGRIPANDE RAMBESTÄMMELSERNA FRÅN 1998
(66)
Enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 ska kommissionen, för att beräkna ett högsta tillåtet stöd för ett förslag om att bevilja stöd, fastställa den högsta tillåtna stödnivå (taket för regionalstöd) som ett företag skulle kunna få inom det berörda stödområdet inom ramen för ett godkänt regionalt stödprogram som är i kraft när anmälan görs.
(67)
Eftersom anmälan gjordes den 7 augusti 2000 är regionalstödskartan för 2000-2006 tillämplig (16). Nettgau i Sachsen-Anhalt är ett område som omfattas av artikel 107.3 a i EUF-fördraget och som hade ett regionalt stödtak på 35 % brutto för stora företag när anmälan gjordes. Kommissionen noterar att den föreslagna stödnivån på 35 % brutto motsvarar det tillämpliga regionala stödtaket.
(68)
Enligt reglerna i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 ska kommissionen bedöma tre särskilda jämkningsfaktorer som ska tillämpas på procenttalet 35 % för att beräkna en högsta tillåten stödnivå för projektet i fråga, dvs. konkurrensfaktorn (T), förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen (I) samt regionalfaktorn (M).
(69)
Enligt KronoGroup borde kommissionen bedöma stödet till OSB-anläggningen och stödet till spånskiveanläggningen separat i stället för att beräkna en gemensam stödnivå för hela projektet, eftersom de två investeringarna och de två produktmarknaderna tydligt kan delas upp.
(70)
Kommissionen noterar i detta avseende att i punkt 7.2 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 definieras ett investeringsprojekt som en investering i anläggningstillgångar vid uppförande av en ny anläggning, en verksamhet som medför en avgörande förändring av en produkt som tillverkas vid en befintlig anläggning eller av tillverkningsprocessen vid en sådan anläggning.
(71)
De tyska myndigheterna lämnade utförliga argument rörande de band som finns mellan de två anläggningarna, som har upprättats på samma plats av två systerbolag i samma koncern. Anläggningarnas respektive produktionslinjer är kopplade till varandra genom en gemensam teknisk infrastruktur. Både OSB-skivor och spånskivor bearbetas och förfinas genom samma sliperiutrustning, laminator och spontskarvutrustning. Partiklarna från behandlingen av OSB-skivorna används dessutom i en närliggande spånskiveanläggning. En central förvaltning kommer dessutom att ha hand om båda anläggningarna, inklusive deras marknadsförings-, leverans- och distributionsverksamhet.
(72)
Med hänsyn till de starka tekniska, funktionella och administrativa banden mellan de två anläggningarna som inrättats på samma plats anser kommissionen att investeringarna i OSB-anläggningen och spånskiveanläggningen bildar ett enda investeringsprojekt, dvs. en investering i anläggningstillgångar vid uppförande av en ny anläggning. Den högsta tillåtna stödnivån kommer följaktligen att beräknas för detta investeringsprojekt i sin helhet.
6.3.1 KONKURRENSFAKTOR T
6.3.1.1 Tillämpliga regler
(73)
Enligt punkt 3.2 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 medför godkännande av stöd till företag som är verksamma inom sektorer med strukturell överkapacitet särskilda risker för snedvridning av konkurrensen. All utökning av kapaciteten som inte uppvägs av minskad kapacitet någon annanstans kommer att förvärra problemet med strukturell överkapacitet. Kommissionen noterar att det anmälda projektet kommer att skapa ny kapacitet på den europeiska marknaden. Konkurrensfaktorn måste därför inbegripa en analys av om det föreslagna projektet berör en sektor eller undersektor med strukturell överkapacitet.
(74)
Enligt punkt 3.3 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 måste kommissionen, när tillräckliga uppgifter om kapacitetsutnyttjande är tillgängliga, begränsa fastställandet av konkurrensfaktorn till om det finns strukturell/allvarlig överkapacitet inom den berörda sektorn eller undersektorn.
(75)
Enligt punkt 3.4 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 är det bara om uppgifterna om kapacitetsutnyttjande är otillräckliga som kommissionen ska beakta om investeringen görs på en vikande marknad. Enligt tribunalens dom av den 1 december 2004 (mål T-27/02, Kronofrance SA mot kommissionen) måste punkterna 3.4 och 3.10 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 förstås på så sätt att när uppgifterna om kapacitetsutnyttjandet i den berörda sektorn inte är sådana att kommissionen med säkerhet kan säga att strukturell överkapacitet föreligger ska kommissionen pröva huruvida marknaden är vikande. I förenade målen C-75/05 P och C-80/05 P, Förbundsrepubliken Tyskland m.fl. mot Kronofrance SA, fastställde domstolen tribunalens dom.
(76)
Kommissionen kommer därför först att analysera om det finns tillräckliga uppgifter om kapacitetsutnyttjandet och sedan, om uppgifterna om kapacitetsutnyttjandet är otillräckliga eller om uppgifterna visar att det inte finns någon strukturell överkapacitet, på grundval av uppgifter om den synliga konsumtionen analysera om marknaden är vikande. Enligt punkt 3.6 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 måste kommissionen sedan fortfarande undersöka om stödmottagaren eller stödmottagarna innan ansökan om stöd görs redan har en marknadsandel på 40 %.
(77)
Marknadsuppgifterna om kapacitetsutnyttjande ska definieras enligt den lägsta möjliga nivån i Nace-systemet. För att fastställa om marknaden är vikande och om taket för marknadsnivån har överskridits måste kommissionen dessutom fastställa den relevanta marknaden för den eller de produkter som berörs av investeringsprojektet.
6.3.1.2 Den berörda produkten eller de berörda produkterna
(78)
Investeringsprojektet gäller produktionen av OSB-skivor (oriented strand board) och spånskivor.
(79)
Spånskivor är en träprodukt tillverkad av sågspån av rundvirke och/eller återvunna sågspån som hoppressas med ett organiskt bindemedel. Produkten används främst inom möbelindustrin och för ytbeläggning inomhus.
(80)
OSB-skivor är en träprodukt som tillverkas av strängar av trä i tre lager. Den råvara som används för att tillverka OSB-skivor är furu. OSB-skivor används främst inom industrin för monteringsbyggnad och för restaurering av äldre byggnader. Materialet uppfanns i Nordamerika på 1950-talet. Det har under 1980- och 1990-talen blivit mycket populärt på marknaden för träskivor och det har använts som ett substitut för plywood (av barrved), som är dyrare.
6.3.1.3 Relevant marknad
(81)
Enligt punkt 7.6 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 består den relevanta produktmarknaden eller de relevanta produktmarknaderna av de produkter som omfattas av investeringsprojektet och, i förekommande fall, av de produkter som konsumenter eller tillverkare betraktar som substitut för dessa (konsumenterna på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsområde, tillverkaren på grund av produktionsanläggningarnas flexibilitet). Den relevanta geografiska marknaden omfattar vanligen EES eller en betydande del av EES, om konkurrensförhållandena inom det området på ett tillfredsställande sätt kan särskiljas från övriga delar av EES.
(82)
Projektet gäller som nämnts ovan produktionen av OSB-skivor och spånskivor. Enligt de tyska myndigheterna medger inte produktionsanläggningen en produktion av olika produkter utan bara variationer av samma produkt, dvs. med olika ytegenskaper. De tyska myndigheterna menar följaktligen att det från tillverkningssynpunkt är uteslutet med en substitution i produktionsledet genom produktionsanläggningarnas flexibilitet.
(83)
När det gäller efterfrågan är spånskivor och OSB-skivor i viss utsträckning utbytbara, dvs. inom industrin för monteringsbyggnad. Användningen av spånskivor och OSB-skivor som substitut för varandra verkar dock vara mycket begränsad eftersom den skulle utgöra mindre än 10 % av marknadsstorleken. (17) Denna begränsade möjlighet till substitution verkar bero på de differentierade slutanvändningarna och de stora prisskillnaderna (285 euro/m3 för OSB-skivor och 117 euro/m3 för spånskivor). Kommissionen anser att den här möjligheten är för marginell för att motivera att OSB-skivor och spånskivor ska anses tillhöra samma produktmarknad.
(84)
I sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget ansåg kommissionen att spånskivor utgör en separat produktmarknad. Eftersom detta inte har bestridits är kommissionens slutsats att i den här bedömningen ska spånskivor anses utgöra en relevant produktmarknad i sin egen rätt.
(85)
Vad beträffar OSB-skivor angavs i beslutet om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget att OSB-skivor och (vissa typer/segment av) plywood i viss utsträckning verkar betraktas som substitut för varandra inom EES.
(86)
Plywood är en mångsidig träkomposit. Det består huvudsakligen av ett ojämnt antal tunna lager av trä som kallas faner som fogas samman med ett syntetiskt eller naturligt lim. Det finns plywood av barrved och plywood av lövved. Som namnet antyder (ply - lager och wood - trä) tillverkas en typ av plywood av barrved (vilket betyder att det görs av träd [gran, tall, ädelgran, hemlock] som kännetecknas av sina barr och av att huvudsakligen vara vintergröna) och den andra typen av lövved (vilket betyder att det görs av en växtgrupp av träd som har breda löv, producerar frukt eller nötter, och i allmänhet inte är vintergröna).
(87)
På grund av tvivlen rörande i vilken utsträckning OSB-skivor och olika typer/segment av plywood är utbytbara uppmanade kommissionen de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter om den relevanta marknad som OSB-skivor tillhör.
(88)
I kommentarerna från Tyskland och synpunkterna från en av stödmottagarens främsta konkurrenter, dvs. KronoGroup, anges samma relevanta marknad. Den marknaden omfattar OSB-skivor och plywood i slutanvändningstillämpningar som förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning/väggar. Det är endast inom dessa slutanvändningstillämpningar som det finns en utbytespotential på mer än 50 % mellan OSB-skivor och plywood. På grund av olika prestandakriterier när det gäller marknaderna för transport (styrka/vikt) och synliga produkter (möbler) är utbytespotentialen mycket begränsad (mindre än 20 %). Dessa argument och graden av utbytbarhet i de olika slutanvändningstillämpningarna har stöd i flera studier som tagits fram av Jaakko Pöyry (18).
(89)
Ovanstående slutanvändningstillämpningar är nästan samma som de för plywood av barrved. Den enda skillnaden är att plywood av barrved mycket ofta även används i ytterligare en tillämpning, dvs. formbygge där OSB-skivor inte är lämpliga. OSB-skivor och plywood av lövved kan däremot inte fungera som substitut för varandra i så stor utsträckning att de skulle kunna anses tillhöra samma relevanta marknad.
(90)
Kommissionen fastställer därför den relevanta marknad som OSB-skivor tillhör som marknaden för OSB-skivor och plywood i slutanvändningstillämpningar som förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning/väggar, vilket i mycket stor utsträckning motsvarar marknaden för OSB-skivor och plywood av barrved.
(91)
Även om en stor volym träskivor transporteras över internationella gränser är skivor en skrymmande och tung produkt. Därför är det vanligen för dyrt att transportera över långa avstånd och transportradien är begränsad till ungefär 800 km. De olika leveransområdena kan ses som en rad överlappande cirklar med sitt centrum vid produktionsanläggningen. Med hänsyn till de enskilda produktionsanläggningarnas spridning och de olika graderna av överlappning för naturliga leveransområden, så att effekter kan överföras från en cirkel till en annan, är det lämpligt att definiera EES som den relevanta geografiska marknaden för båda de berörda produkterna (19)
6.3.1.4 Uppgifter om kapacitetsutnyttjande
(92)
Enligt punkt 7.7 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 anses strukturell överkapacitet föreligga om kapacitetsutnyttjandegraden inom den relevanta sektorn eller undersektorn under de senaste fem åren varit mer än 2 procentenheter lägre än för tillverkningsindustrin som helhet. Betydande strukturell överkapacitet anses föreligga om kapacitetsutnyttjandegraden är mer än 5 procentenheter lägre än genomsnittet för tillverkningsindustrin.
(93)
Enligt fotnot 13 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 ska marknadsuppgifterna om kapacitetsutnyttjande definieras på lägsta möjliga nivå enligt Nace-systemet. Kommissionen anser att produktionen av spånskivor och OSB-skivor av Glunz respektive OSBD väl motsvarar nivån för samtliga Nace 20.20-produkter (tillverkning av faner; tillverkning av plywood, fanerlamellträ, spånskivor, fiberskivor och andra paneler och skivor). Skälet är att produktionen av spånskivor, plywood och OSB-skivor står för 81 % av den totala produktionen av träbaserade paneler i Europa (20). Kommissionen anser därför att den kan göra sin bedömning på grundval av uppgifterna om kapacitetsutnyttjande för Nace 20.20-nivån.
(94)
De tyska myndigheterna lämnade uppgifter om den genomsnittliga årliga kapacitetsutnyttjandegraden under perioden 1994-1998 (vilket är de fem år för vilka uppgifter var tillgängliga när anmälan gjordes) i EES för Nace 20.20 motsvarande tillverkning av träpanel. Uppgifterna har hämtats från en studie av en oberoende expert (21) och uppfyller kraven i punkt 7.7 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 eftersom de motsvarar sektorn på lägsta möjliga nivå enligt Nace-systemet.
(95)
Experten har definierat utgångspunkten för beräkning av årlig kapacitet som linjens dagliga kapacitet (23 timmar) i 300 dagar under ett år. Den här utgångspunkten för beräkning av årlig kapacitet har fastställts på grundval av information från industrin och expertens databas över träbaserad panelbearbetning (Wood-Based Panel Mill Databank) som innehåller kapacitetsinformation från enskilda träbearbetningsanläggningar och presslinjer. I siffran 23 timmar/300 dagar har variationen när det gäller maskintyp och maskinålder samt träbearbetningskonfigurationer beaktats vid fastställandet av en linjes kapacitet.
(96)
Undersökningens resultat visar att den genomsnittliga årliga kapacitetsutnyttjandegraden under perioden 1994-1998 (vilket är de år för vilka uppgifter var tillgängliga när anmälan gjordes) i EES uppgår till 88,8 % för spånskivor, 80,4 % för OSB-skivor, 88,8 % för den kombinerade graden för spånskivor och OSB-skivor samt 85 % för träbaserade paneler totalt (Nace 20.20).
(97)
Kapacitetsutnyttjandegraden för industrin för träbaserade paneler (Nace 20.20) i EES beskrivs i detalj i följande tabell:
1994
1995
1996
1997
1998
Total produktion, 1 000 m3
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Total kapacitet, 1 000 m3
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Utnyttjandegrad
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Kommissionen har även beaktat en andra studie (22) som utförts för dess räkning. I den här andra studien var utgångspunkten en daglig kapacitet (22 timmar) i 345 dagar under ett år, vilket gav ett genomsnitt på 81,8 % för åren 1995-1997. I den här studien ges dock inga uppgifter för de återstående åren under perioden 1994-1998 och den verkar vara baserad enbart på den genomsnittliga årliga kapaciteten i moderna anläggningar.
(99)
Enligt punkt 3.1 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 kommer kommissionen att i förekommande fall utnyttja oberoende externa uppgifter för att bedöma de sannolika följderna för konkurrensen på den relevanta marknaden. Om det inte är lätt att få tillgång till sådana uppgifter, kommer kommissionen dock att helt och hållet utgå från medlemsstaternas framställningar. I detta fall anser kommissionen att den studie som lämnats av de tyska myndigheterna är tillräckligt tillförlitlig. Den andra studien skulle dock leda till samma resultat, även om den inte ger fullständig information.
(100)
Under perioden 1994-1998 uppgår den genomsnittliga årliga kapacitetsutnyttjandegraden för tillverkningsindustrin som helhet inom EES till 81,72 %.
(101)
Med hänsyn till ovanstående konstaterar kommissionen att investeringsprojektet kommer att leda till ökad kapacitet i en sektor där det inte finns någon överkapacitet. Enligt tribunalens dom ska dock kommissionen pröva huruvida marknaden är vikande om den kan säga att det inte finns någon överkapacitet.
6.3.1.5 Uppgifter om synlig konsumtion
(102)
Enligt punkt 3.4 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 bör kommissionen för att definiera om den relevanta marknaden är vikande undersöka hur den synliga konsumtionen av de berörda produkterna (dvs. produktionen plus importen minus exporten) utvecklas, jämfört med tillväxttakten för tillverkningsindustrin som helhet inom EES.
(103)
Enligt punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 ska marknaden för produkten eller produkterna i fråga anses vara vikande om den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av dessa produkter under de senaste fem åren legat avsevärt under (mer än 10 %) genomsnittet för tillverkningsindustrin som helhet inom EES, såvida det inte finns en stark uppåtgående trend i den relativa tillväxttakten för efterfrågan på produkten eller produkterna. En absolut vikande marknad är en marknad där den årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen under de senaste fem åren varit negativ.
(104)
Den genomsnittliga årliga tillväxttakten för tillverkningsindustrin som helhet inom EES under åren 1993-1998 (23) är 5,78 %.
(105)
En studie från en oberoende konsult (24) innehåller uppgifter om värdet på den synliga konsumtionen för spånskivor i miljarder euro och visar följande resultat för åren 1993-1998 (vilket är de sex år för vilka uppgifter var tillgängliga när anmälan gjordes). Dessa uppgifter kan presenteras enligt nedan.
Miljarder euro
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Tillväxt/år
Spånskivor
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Kommissionen noterar att skillnaden mellan 5,78 % och 4,15 % är mer än 10 %. Resultatet skulle bli detsamma om uppgifter till och med 1999 (dvs. för perioden 1994-1999), vilket KronoGroup framfört argument för, beaktades.
(107)
I sina kommentarer hänvisar Tyskland till punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998, enligt vilken marknaden inte ska anses vara relativt vikande (trots att den årliga tillväxttakten legat under genomsnittet för tillverkningsindustrin som helhet inom EES) om det finns en stark uppåtgående trend i den relativa tillväxttakten för efterfrågan på produkten. Tyskland styrker detta genom en studie som visar att den synliga konsumtionen för spånskivor hade en tillväxttakt som var 36 % snabbare än mervärdet inom tillverkningsindustrin under perioden 1973-2003.
(108)
Kommissionen anser inte att det här argumentet är tillräckligt för att styrka att det finns en stark uppåtgående trend i den relativa tillväxttakten för efterfrågan på spånskivor. Det här villkoret i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 syftar på en situation där, även om den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den relevanta marknaden under de senaste fem åren är låg, de senaste två åren visar en tydligt ökande tillväxttakt som kan fortsätta under kommande år, dvs. på kort sikt, när den stödbeviljade investeringen börjar ge resultat. Detta skulle säkerställa att de snedvridande effekterna av stödet förblir begränsade.
(109)
I studien används dock mycket långsiktiga uppgifter som inte ger utrymme för prognoser för den närmaste framtiden, vilket är mycket mer relevant för bedömningen av investeringens effekter. Den innehåller dessutom uppgifter fram till 2003 som inte var tillgängliga när den ursprungliga anmälan gjordes 2000.
(110)
Kommissionen anser därför att marknaden för spånskivor är relativt vikande enligt punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 och att konkurrensfaktor T för den här produkten bör fastställas till 0,75.
(111)
Som redan nämnts ovan är den årliga genomsnittliga tillväxttakten för tillverkningsindustrin som helhet inom EES för åren 1993-1998 5,78 %.
(112)
Tysklands anmälan innehåller en studie från oberoende konsult (25) med uppgifter om värdet på den synliga konsumtionen i miljarder euro inom EES för åren 1993-1998 för OSB-skivor och slutanvändningstillämpningar som förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning. Dessa uppgifter presenteras nedan.
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Tillväxt/år
OSB-skivor
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Plywoodsegment
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB-skivor och plywoodsegement (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
För den relevanta marknaden bestående av OSB-skivor och plywoodsegment i slutanvändningstillämpningar som förpackningar, plank, takbeläggning, golvbeläggning och ytbeläggning är skillnaden i tillväxt mellan 5,78 % och 5,765 % alltså inte mer än 10 %. Enligt punkt 7.8 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 är den här relevanta marknaden följaktligen inte vikande och en konkurrensfaktor T på 1 är tillämplig för den marknad som OSB-skivor tillhör.
6.3.1.6 Marknadsandelar på den relevanta marknaden
(114)
När kommissionen bedömer konkurrensfaktorn ska den även, enligt punkt 3.6 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998, kontrollera om marknadsandelarna för den koncern som Glunz och OSBD tillhör uppgår till minst 40 %, vilket skulle innebära en risk för otillbörlig snedvridning av konkurrensen om man beviljar den högsta stödnivå som normalt är tillåten i den berörda regionen.
(115)
De tyska myndigheterna har lämnat uppgifter om marknadsandelar på EES-nivå (27) för åren 1999 (före investeringen) och 2002 (efter investeringen) för SONAE-koncernen, dvs. moderbolaget för TAFISA som både Glunz och OSBD tillhör. Dessa uppgifter presenteras nedan.
Produktmarknader
1999 (före investeringen)
2002 (efter investeringen)
Spånskivor
[…] %
[…] %
OSB-skivor och plywoodsegment (28)
[…] %
[…]%
(116)
De uppgifter som lämnats visar att SONAE-koncernens marknadsandelar inte var högre än 40 % på de relevanta marknaderna. De fastställda konkurrensfaktorerna behöver därför inte minskas.
6.3.2 FÖRHÅLLANDET MELLAN KAPITAL OCH ARBETSTILLFÄLLEN I
(117)
I sina synpunkter anser KronoGroup att de arbetstillfällen som omlokaliserades efter nedläggningen av Glunz spånskiveanläggning i Sassenburg inte bör beaktas när förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen samt regionalfaktorn fastställs (båda bygger på antalet arbetstillfällen som skapas genom investeringen). Enligt KronoGroup skulle ett beaktande av dessa arbetstillfällen strida mot det påstådda syftet med de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998, dvs. att skapa arbetstillfällen i det berörda området för dem som bor i området.
(118)
Kommissionen anser att begreppet skapande av arbetstillfällen i den mening som avses i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 måste tolkas utifrån stödområdet, eftersom det är genom skapandet av arbetstillfällen i det här området som projektet bidrar till regional utveckling. Det verkar därför motiverat att godta att arbetstillfällen som skapats betyder arbetstillfällen som är nya i det berörda området. Skapandet av arbetstillfällen i stödområdet gynnar dessutom det berörda området genom sina spridningseffekter och uppfyller därmed huvudsyftet med regionalstöd, även om tjänsterna tillsätts med anställda som pendlar från ett närliggande område (som i det här fallet är ett icke-stödberättigat område i samma medlemsstat).
(119)
Kommissionen kommer därför att beakta dessa arbetstillfällen när den fastställer förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen och den tillämpliga regionalfaktorn för investeringsprojektet.
(120)
I de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 fastställs ett förhållande mellan kapital och arbetstillfällen som syftar till att jämka den högsta tillåtna stödnivån för att främja projekt som genom att skapa ett relativt sett större antal nya direkta arbetstillfällen bättre och effektivare bidrar till att minska arbetslösheten.
(121)
De olika faktorerna för förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen anges i punkt 3.10.2 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998. Den totala investeringen uppgår till 199 400 000 euro för skapandet av 355 arbetstillfällen. Detta motsvarar en grad på 561 700 euro/arbetstillfälle. I ett sådant fall ska konkurrensfaktorn T för jämkningen av den högsta tillåtna stödnivån fastställas till 0,8.
6.3.3 REGIONALFAKTOR M
(122)
Genom regionalfaktorn beaktas de positiva följderna av en ny stödberättigad investering för stödområdets ekonomi. Kommissionen anser att skapande av arbetstillfällen kan användas som en indikator på ett projekts bidrag till en regions utveckling. En kapitalintensiv investering kan skapa ett stort antal indirekta arbetstillfällen i det berörda stödområdet och eventuella angränsande regioner. I det här sammanhanget avser skapande av arbetstillfällen sådana arbetstillfällen som skapats direkt genom projektet och arbetstillfällen som skapats hos primära underleverantörer och kunder till följd av den understödda investeringen.
(123)
De tyska myndigheterna bedömde när anmälan gjordes den 7 augusti 2000 att de indirekta arbetstillfällen som skulle skapas till följd av projektet vid slutförandet av centrumet för träbearbetning uppgick till totalt 520, vilket fördelat enligt behoven inom varje produktion beskrivs i tabellen.
Produktion OSB-skivor
Indirekta arbetstillfällen
Produktion OSB-skivor
Kompletterande arbetstillfällen
Produktion spånskivor
Indirekta arbetstillfällen
Produktion spånskivor
Kompletterande arbetstillfällen
Totalt
Skogsbruksverksamhet
61
11
70
12
154
Trätransport till anläggningarna
42
8
77
14
141
Transport av massa till anläggningarna
5
8
13
Drivmedelstransport till anläggningarna
2
3
5
Transport av melaminpapper
1
1
Transport från anläggningar till kunder
50
9
76
14
149
Tillhandahållande av tjänster (underhåll och reparationer av enheter)
17
3
17
3
40
Lokalvårdstjänster
5
5
10
Bostäder och konsumtionsvaror för personal
2
5
7
Totalt
184
31
262
43
520
(124)
Det uppskattade skapandet av arbetstillfällen har beräknats enligt nedan.
(125)
Enligt de tyska myndigheterna är transportsektorn för materialförsörjning och leverans av slutprodukter till kunder den största källan till indirekta arbetstillfällen (309) som skapas av båda produktionerna.
(126)
När det gäller OSB-produktionen skulle den förväntade tillverkningen på ungefär […] m3 OSB-produkter leda till en försäljning på ungefär […] m3. Produktionen av en m3 slutprodukt kommer att kräva ungefär […] m3 trä och ge ungefär […] m3 trä/år. Beräkningarna för massa och kemikalier uppgår till […] ton och för bränsle till 22 500 ton/år.
(127)
Råvaran för OSB-produkter är 100 % skogsvirke med ursprung inom en radie på ungefär 100 km kring anläggningen. Den dagliga volym som krävs uppskattas till […] m3 transporterad i lastbilar med en kapacitet på […] m3. Utifrån två turer per dag och en kapacitet på […] m3 innebär detta 39 lastbilar och 39 chaufförer, samt 8 kompletterande arbetstillfällen och 3 mekaniker, vilket ger totalt 50 indirekta arbetstillfällen. Kommissionen anser dock att de kompletterande arbetstillfällena inte överensstämmer med definitionen i punkterna 3.7 och 7.5 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998. (29) Därför kan 42 indirekta arbetstillfällen godkännas för transport av material till anläggningen.
(128)
Den förväntade försäljningen på […] m3 skulle över en period på 251 arbetsdagar leda till en volym på […] m3 OSB-produkter per dag transporterad i lastbilar med en kapacitet på […] m3. 46 turer per dag kommer att kräva 46 chaufförer, 9 kompletterande arbetstillfällen och 4 mekaniker, vilket innebär totalt 59 nya indirekta arbetstillfällen. Med avdrag för de kompletterande arbetstillfällena är de indirekta arbetstillfällen som skapats för transport av slutprodukter till kunderna 50.
(129)
Produktionskapaciteten per år i spånskiveanläggningen uppskattas till ungefär […] m3 obehandlade spånskivor och […] m3 ytbehandlade skivor. Den förväntade försäljningen beräknas uppgå till […] m3 för den första produkten och […] m3 för den andra. Skillnaden mellan kapacitet och förväntad försäljning beror på att en stor andel spånskivor kommer att ingå i ytbeläggningsprocessen. Den totala efterfrågan på trä fastställs till […] m3/år. Beräkningarna för massa och kemikalier uppgår till […] ton och för bränsle till […] ton/år.
(130)
Skogsvirke kommer även från ett omgivande område på ungefär 100 km kring anläggningen. Den dagliga volym som krävs uppskattas till […] m3 skogsvirke, […] m3 fyllningsvirke och […] m3 träflis. Den angivna transportkapaciteten är […] m3 skogsvirke eller […] m3 fyllningsvirke respektive träflis. Detta innebär 72 turer per dag utförda av 72 chaufförer, vilket med 14 kompletterande arbetstillfällen och 5 mekaniker skulle ge totalt 91 indirekta arbetstillfällen. Med avdrag för de kompletterande arbetstillfällena är de indirekta arbetstillfällen som skapats för transport av material till spånskiveanläggningen följaktligen 77.
(131)
Den förväntade försäljningen på […] m3 skulle över en period på 251 arbetsdagar leda till en volym på […] m3 spånskivor per dag, som kommer att transporteras i lastbilar med en kapacitet på […] m3. Den uppskattade mängden arbetstillfällen i form av 71 chaufförer, 14 kompletterande arbetstillfällen och 5 mekaniker minskas med 14 kompletterande arbetstillfällen, och kommissionen godkänner att 76 indirekta arbetstillfället skapats för transport av slutprodukten till kunderna.
(132)
De tyska myndigheterna lämnade ingen förklaring avseende de 19 indirekta arbetstillfällen som skapats för transport av massa, bränsle och melaminpapper för båda anläggningarna. Kommissionen anser dock att den siffran är realistisk.
(133)
Kommissionen anser att det totala antalet indirekta arbetstillfällen som skapas inom transportsektorn kan fastställas till 264.
(134)
Skogsbruksverksamheten står för den näst största källan till skapade indirekta arbetstillfällen och bedrivs 251 dagar/år.
(135)
Produktionen av OSB-skivor kräver en daglig volym på […] m3 trä, varav 95 % produceras mekaniskt och 5 % manuellt. Den mekaniska produktionen på […] m3 inbegriper 25 ramsågar som omfattar 2 maskiner och 2 skogsarbetare, samt ett kompletterande arbetstillfälle knutet till sex ramsågar, som vardera producerar […] m3/dag. Detta innebär 54 arbetstillfällen. Den manuella produktionen av […] m3 inbegriper 13 skogsarbetare som var och en producerar […] m3/dag. De tyska myndigheterna bedömer att utöver de 67 indirekt skapade arbetstillfällena kommer 13 kompletterande arbetstillfällen att skapas, vilket ger totalt 80 indirekta arbetstillfällen. Av de 67 indirekta arbetstillfällen som skapats är det dock endast 61 som skapats i stödområdet och angränsande regioner och som därför kommer att beaktas.
(136)
Produktionen av spånskivor kräver en daglig volym på […] m3 trä, varav 95 % produceras mekaniskt och 5 % manuellt. På grundval av samma beräkningar som gjordes för den verksamhet för OSB-produktionen som föregår skogsbruket bedömer de tyska myndigheterna att de indirekta arbetstillfällen som skapas är 41, inklusive 5 arbetstillfällen för kompletteringar. Av de 41 indirekta arbetstillfällena som skapats är det dock endast 32 som skapas i stödområdet och angränsande regioner och som följaktligen kommer att beaktas.
(137)
När det gäller volymen […] m3/dag fyllningsvirke bedömer de tyska myndigheterna att antalet indirekta arbetstillfällen för insamling, transport och sortering uppgår till 36, ytterligare 7 arbetstillfällen för kompletteringar och 7 arbetstillfällen för inköp av material, för logistik, osv. Av de 43 indirekta arbetstillfällena skapas bara 38 i stödområdet och angränsande stödområden.
(138)
Kommissionen anser att det totala antalet arbetstillfällen som skapas inom skogsbruksverksamheter kan fastställas till 131.
(139)
De tyska myndigheterna lämnade inga förklaringar till skapandet av 51 indirekta arbetstillfällen samt 6 kompletterande arbetstillfällen i tjänstesektorn samt bostads- och konsumentsektorerna. Med hänsyn till att en del av dessa arbetstillfällen skulle delas av båda anläggningarna bedömer kommissionen att en siffra på endast 45 indirekta arbetstillfällen är realistisk.
(140)
Med hänsyn till ovanstående uppgår det totala antalet indirekta arbetstillfällen som skapas i stödområdet till 440. Om de indirekt bevarade arbetstillfällena inte inkluderades skulle det totala antalet indirekta arbetstillfällen vara 407. Antalet 440 eller till och med 407 jämfört med det totala antalet direkta arbetstillfällen på 355 skulle under alla förhållanden leda till en kvot som i båda fallen innebär mer än 100 %, vilket ger en regionalfaktor ”M” på 1,5.
6.3.4 HÖGSTA TILLÅTNA STÖDNIVÅ FÖR INVESTERINGSPROJEKTET
(141)
Högsta tillåtna stödnivå ska beräknas enligt formeln R × T × I × M (30) angiven i punkt 3.10 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998.
(142)
Eftersom konkurrensfaktorn T är olika för de två berörda produkterna (dvs. 1 för OSB-skivor och 0,75 för spånskivor) måste en metod för att komma fram till en enda konkurrensfaktor för hela projektet fastställas. De sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 innehåller ingen vägledning i detta avseende.
(143)
I ett liknande fall enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 som gällde två olika produkter som tilldelades olika konkurrensfaktorer (C 15/2006 Pilkington), (31) noterade kommissionen att det med tanke på att projektet i fråga består av en helt integrerad fabrik skulle vara konstlat att fastställa en vägningsfaktor beräknad på det relativa värdet av investeringen i förhållande till var och en av de berörda produkterna. Därför använde kommissionen i det fallet en vägningsfaktor baserad på de respektive kapaciteter som stödmottagaren fört in på marknaden.
(144)
I enlighet med punkt 2.3 i detta beslut gäller detta ärende två kombinerade anläggningar (en anläggning för produktion av OSB-skivor och en anläggning för produktion av spånskivor). Anläggningarna är kopplade till varandra genom en gemensam infrastruktur och en gemensam förvaltning. De stödberättigande kostnaderna för var och en av dessa anläggningar kan fastställas. Till skillnad från beslutet om Pilkington är det därför även möjligt att beräkna gemensamma konkurrensfaktorer med hänsyn till de två produkternas respektive andelar i de stödberättigande kostnaderna.
(145)
I sina kommentarer till det inledande beslutet föreslår Tyskland ett tredje sätt att väga de olika konkurrensfaktorerna avseende de två produkterna, nämligen på grundval av bruttomarginalen (32) (Deckungsbeitrag) för de två produktionslinjerna. Enligt Tyskland skulle detta säkerställa att bidraget från var och en av de berörda produkterna beaktas vid beräkningen av driftsresultatet.
(146)
Beroende på vilken metod som används skulle den kombinerade konkurrensfaktorn för investeringsprojektet i dess helhet bli 0,86 (beräkning baserad på relativa kapaciteter), (33) 0,85 (beräkning baserad på relativa investeringskostnader) (34) eller 0,92 (beräkning baserad på relativa bruttomarginaler). (35)
(147)
Eftersom de andra två bedömningsfaktorerna som är nödvändiga för att beräkna högsta tillåtna stödnivå för projektet är 0,8 (faktorn för förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen, ’I’) och 1,5 (regionalfaktorn, ’M’), skulle den slutliga högsta tillåtna stödnivån enligt formeln R x T x I x M enligt punkt 3.10 i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998 bli 36,12 %, 35,70 % respektive 38,64 %. I alla dessa fall överensstämmer stödnivån på 35 % enligt de tyska myndigheternas anmälan med de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998.
(148)
Därför är det inte nödvändigt att besluta vilken metod som ska användas för att beräkna den kombinerade konkurrensfaktorn. Den metod som föreslås av Tyskland (som leder till det mest gynnsamma resultatet) skulle ändå avslås eftersom den bygger på uppgifter från 2004, dvs. uppgifter som inte var tillgängliga när anmälan gjordes.
6.3.5 INGET FÖRELÄGGANDE OM ATT ÅTERKRÄVA STÖDET
(149)
Ett stödbelopp på totalt […] euro hade redan betalats ut av de tyska myndigheterna till stödmottagarna (av det överenskomna totala beloppet på 69 797 988 euro).
(150)
KronoGroup framför i sina synpunkter att kommissionen borde ha beslutat om ett föreläggande om att tillfälligt återkräva stödet enligt artikel 11.2 i förordning nr 659/1999 (föreläggande om att återkräva olagligt stöd).
(151)
Det bör i detta avseende noteras att ett sådant beslut om föreläggande om återkrav aldrig har fattats. Ett föreläggande om att återkräva ett stöd är en ovanlig åtgärd som kommissionen kan vidta endast enligt de mycket särskilda villkor som fastställs i artikel 11 i förordning (EG) nr 659/1999. KronoGroup har inte lagt fram några övertygande argument som visar att dessa villkor är uppfyllda. Under alla förhållanden anser kommissionen att ett beslut om föreläggande om återkrav inte skulle ha varit lämpligt i detta fall.
VII. SLUTSATSER
(152)
Kommissionen konstaterar att Tyskland olagligen har genomfört stödet i fråga i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Emellertid är den stödnivå på 35 % som tillämpats av Tyskland förenlig med de sektorsövergripande rambestämmelserna från 1998.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Glunz AG och OSB Deutschland GmbH, till ett belopp av 69 797 988 euro, är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.
Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2011.