NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 386/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) svěřují úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně sdružování zástupců veřejného a soukromého sektoru v podobě Evropského střediska pro sledování porušování práv duševního vlastnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 118 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hospodářský blahobyt Unie závisí na trvalé tvořivosti a inovaci. Opatření pro jejich účinnou ochranu jsou tedy při zajišťování budoucí prosperity Unie nepostradatelná.
(2)
Práva duševního vlastnictví jsou důležitým obchodním majetkem, který tvůrcům a inovátorům pomáhá zajistit přiměřenou návratnost jejich práce a ochranu jejich investice do výzkumu a nových myšlenek.
(3)
Řádný, harmonizovaný a progresivní přístup k právům duševního vlastnictví je zásadní v rámci úsilí o naplnění ambicí strategie Evropa 2020 včetně Digitální agendy pro Evropu.
(4)
Neustálý nárůst porušování práv duševního vlastnictví představuje skutečné ohrožení nejen hospodářství Unie, ale také v mnoha případech zdraví a bezpečnosti spotřebitelů v Unii. Úspěšný boj proti tomuto jevu tedy vyžaduje účinná, okamžitá a koordinovaná opatření na vnitrostátní, evropské i světové úrovni.
(5)
V rámci celkové strategie práv duševního vlastnictví stanovené usnesením Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství (3) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství. Komise proto vytvořila síť odborníků z veřejného i soukromého sektoru a úkoly dané sítě popsala ve svém sdělení nazvaném „Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu“. Název Evropského střediska pro sledování padělání a pirátství by měl být změněn na Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví (dále jen „středisko“).
(6)
Uvedené sdělení stanovilo, že středisko by se mělo stát centrálním zdrojem pro shromažďování, monitorování a oznamování informací a údajů týkajících se veškerého porušování práv duševního vlastnictví. Mělo by být používáno jako platforma pro spolupráci mezi zástupci vnitrostátních orgánů a zúčastněných stran pro výměnu názorů a odborných znalostí o osvědčených postupech a vydávání doporučení tvůrcům politiky ohledně společných strategií prosazování. Sdělení uvedlo, že středisko bude spravováno a řízeno útvary Komise.
(7)
Ve svém usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4) vyzvala Rada Komisi, členské státy a příslušné odvětví, aby středisku poskytly dostupné spolehlivé a srovnatelné údaje o padělání a pirátství a aby společně v souvislosti se střediskem vyvinuly a odsouhlasily plány získávání dalších informací. Rada také středisko vyzvala, aby každoročně zveřejňovalo souhrnnou výroční zprávu o rozsahu, míře a základních rysech padělání a pirátství, jakož i jejich dopadu na vnitřní trh. Tato výroční zpráva by měla být vypracována na základě příslušných informací poskytnutých k tomuto účelu orgány členských států, Komisí a soukromým sektorem v mezích práva v oblasti ochrany údajů. Rada rovněž uznala, že je třeba rozvíjet nové konkurenceschopné obchodní modely, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu a současně předcházejí porušování práv duševního vlastnictví a bojují proti němu, neboť tyto modely jsou nezbytnými prostředky podpory hospodářského růstu, zaměstnanosti a kulturní rozmanitosti.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 25. května 2010 týkajících se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii (5) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila právní základ pro zapojení Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) do činností spojených s posílením prosazování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady pro ochranné známky i se střediskem. V této souvislosti stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (6) mimo jiné některá opatření pro podporu spolupráce, včetně výměny informací, mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí.
(9)
Ve svém doporučení ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (7) Evropský parlament doporučil, aby Rada zachovala úplný a bezpečný přístup k internetu a současně povzbuzovala spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty při posilování spolupráce v oblasti prosazování práva.
(10)
Ve svém usnesení ze dne 22. září 2010 o dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (8) Evropský parlament vyzval členské státy a Komisi, aby rozšířily spolupráci mezi úřadem a vnitrostátními úřady pro duševní vlastnictví tak, aby zahrnula i boj proti porušování práv duševního vlastnictví.
(11)
Ve svém usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (9) Evropský parlament naléhavě vyzval Komisi, aby zohlednila specifické problémy, se kterými se potýkají malé a střední podniky, pokud jde o uplatňování jejich práv duševního vlastnictví, a aby prosazovala osvědčené postupy a účinné metody s ohledem na tato práva.
(12)
Ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (10) Evropský parlament vyzval Komisi, aby zajistila úplnou harmonizaci a právní jistotu poskytující jednotnou a kvalitní ochranu jednotlivců za všech okolností.
(13)
S ohledem na rozsah úkolů, kterými je středisko pověřeno, je zapotřebí řešení, které zajistí odpovídající a udržitelnou infrastrukturu pro plnění úkolů střediska.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (11) stanoví správní spolupráci mezi úřadem a soudy nebo orgány členských států a výměnu publikací mezi úřadem a ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států. Na základě toho úřad navázal spolupráci s vnitrostátními úřady působícími v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Úřad již tedy do značné míry má nezbytné zkušenosti a odborné znalosti pro poskytování odpovídající a udržitelné infrastruktury v oblasti úkolů střediska.
(15)
Úřad má proto dobrou pozici, aby mohl být uvedenými úkoly pověřen.
(16)
Tyto úkoly by se měly týkat všech práv duševního vlastnictví, na které se vztahuje směrnice 2004/48/ES, neboť v mnoha případech má porušování vliv na celou řadu práv duševního vlastnictví. Jsou také zapotřebí údaje a výměna osvědčených postupů v oblasti výše uvedené škály práv duševního vlastnictví, aby bylo možné získat kompletní obraz o situaci a umožnit navržení komplexních strategií s cílem omezit porušování práv duševního vlastnictví.
(17)
Úkoly, které by měl úřad plnit, mohou být spojeny s opatřeními týkajícími se dodržování práv a předkládání zpráv podle směrnice 2004/48/ES. Úřad by tak měl poskytovat služby vnitrostátním orgánům nebo subjektům, které mají vliv zejména na jednotné provádění směrnice a které pravděpodobně usnadní její uplatňování. Úkoly úřadu by tedy měly být považovány za úzce související s oblastmi, které jsou předmětem aktů sbližujících právní a správní předpisy členských států.
(18)
Jako součást úřadu by se středisko mělo stát centrem excelence v oblasti informací a údajů souvisejících s porušováním práv duševního vlastnictví tím, že bude využívat odborných znalostí, zkušeností a zdrojů úřadu.
(19)
Úřad by měl poskytnout fórum, které spojí veřejné orgány a soukromý sektor, a zajistit tak shromažďování, analýzu a šíření příslušných objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se hodnoty práv duševního vlastnictví a porušování těchto práv, identifikaci a podporu osvědčených postupů a strategií prosazování práv duševního vlastnictví a zvyšování informovanosti veřejnosti o dopadech porušování práv duševního vlastnictví. Úřad by měl plnit také další úkoly, jako například zlepšovat chápání hodnoty práv duševního vlastnictví, zajišťovat výměnu informací o nových konkurenceschopných obchodních modelech, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví vhodnými opatřeními v oblasti odborné přípravy, rozšiřovat znalosti o postupech předcházení padělání a zlepšovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Komise by měla být zapojena do činnosti střediska podle tohoto nařízení.
(20)
Úřad by měl proto usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví, zejména pak jejich činnost v boji proti porušování těchto práv. Pravomoci vykonávané úřadem podle tohoto nařízení nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí. Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
(21)
S cílem plnit uvedené úkoly co nejúčinněji by úřad měl konzultovat a spolupracovat s ostatními orgány na vnitrostátní, evropské a případně mezinárodní úrovni, vytvářet součinnost s prací těchto orgánů a vyhýbat se jakémukoli zdvojování opatření.
(22)
Úřad by měl plnit úkoly a činnosti spojené s prosazováním práv duševního vlastnictví za využití svých vlastních rozpočtových prostředků.
(23)
Pokud jde o zástupce soukromého sektoru, úřad by měl při svolávání zasedání střediska v souvislosti s jeho činností zahrnout reprezentativní výběr hospodářských odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena a mají s tímto bojem nejvíce zkušeností, zejména zástupce držitelů práv, včetně autorů a dalších tvůrců, jakož i zprostředkovatele internetových služeb. Mělo by být rovněž zajištěno odpovídající zastoupení spotřebitelů a malých a středních podniků.
(24)
V důsledku informačních povinností, které toto nařízení ukládá členským státům a soukromému sektoru, by neměla vznikat zbytečná administrativní zátěž a nemělo by docházet k tomu, aby musely být opětovně poskytovány údaje, které členské státy a zástupci soukromého sektoru již poskytli orgánům Unie na základě stávajících ohlašovacích povinností v Unii.
(25)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž svěřit úřadu úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení svěřuje Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) úkoly, jejichž cílem je usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v boji proti porušování práv duševního vlastnictví, na něž se vztahuje směrnice 2004/48/ES. Při plnění těchto úkolů úřad pořádá, technicky zajišťuje a podporuje setkání odborníků, orgánů a zúčastněných subjektů pod názvem „Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví“ (dále jen „středisko“).
Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
Článek 2
Úkoly a činnosti
1. Úřad má tyto úkoly:
a)
zlepšovat chápání hodnoty duševního vlastnictví;
b)
zlepšovat chápání rozsahu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
c)
rozšiřovat znalosti osvědčených postupů veřejného a soukromého sektoru s cílem chránit práva duševního vlastnictví;
d)
pomáhat při zvyšování povědomí občanů o dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
e)
rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví;
f)
rozšiřovat znalosti technických nástrojů pro předcházení a řešení porušování práv duševního vlastnictví, včetně systémů sledování, které pomáhají rozlišit mezi pravými a padělanými výrobky;
g)
poskytovat mechanismy, které pomáhají zlepšovat on-line výměnu informací souvisejících s prosazováním práv duševního vlastnictví mezi orgány členských států činnými v této oblasti a podporovat spolupráci s uvedenými orgány a mezi nimi navzájem;
h)
na základě konzultací s členskými státy usilovat o podporu mezinárodní spolupráce s úřady pro duševní vlastnictví ve třetích zemích s cílem vytvářet strategie a rozvíjet postupy, dovednosti a nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví.
2. Při plnění úkolů stanovených v odstavci 1 provádí úřad tyto činnosti v souladu s pracovním programem přijatým podle článku 7 a v souladu s právem Unie:
a)
vytváří transparentní metodiku sběru, analýzy a oznamování nezávislých, objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se porušování práv duševního vlastnictví;
b)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se porušování práv duševního vlastnictví;
c)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se hospodářské hodnoty duševního vlastnictví a jeho přínosu pro hospodářský růst, blahobyt, inovace, tvořivost, kulturní rozmanitost, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a vývoj vysoce kvalitních výrobků a služeb v rámci Unie;
d)
předkládá pravidelná hodnocení a specifické zprávy podle hospodářského odvětví, zeměpisné oblasti a druhu porušeného práva duševního vlastnictví, které mimo jiné hodnotí dopad porušování práv duševního vlastnictví na společnost a hospodářství, včetně hodnocení dopadů na malé a střední podniky, jakož i zdraví, životní prostředí, bezpečnost a zabezpečení;
e)
sbírá, analyzuje a šíří informace o osvědčených postupech mezi zástupci, kteří zasedají v rámci střediska, a případně na základě těchto postupů vydává doporučení ohledně strategií;
f)
vypracovává zprávy a publikace pro zvyšování informovanosti občanů Unie o dopadu porušování práv duševního vlastnictví a za uvedeným účelem organizuje konference, akce a setkání na evropské i mezinárodní úrovni a pomáhá při organizaci vnitrostátních a celoevropských akcí, včetně kampaní on-line a off-line, zejména formou poskytování údajů a informací;
g)
sleduje rozvoj nových konkurenceschopných obchodních modelů, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, podněcují k výměně informací a zvyšuje povědomí spotřebitelů v této oblasti;
h)
rozvíjí a organizuje - on-line i v dalších formách - odbornou přípravu pro úředníky členských států zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
i)
organizuje ad hoc setkání odborníků, včetně setkání odborníků z akademické sféry a příslušných zástupců občanské společnosti, na podporu své práce podle tohoto nařízení;
j)
identifikuje a podporuje technické nástroje pro odborníky a referenční postupy, včetně systémů sledování, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělaných;
k)
spolupracuje s vnitrostátními orgány a Komisí při vytváření on-line sítě pro usnadnění výměny informací týkajících se porušování práv duševního vlastnictví mezi orgány veřejné správy, orgány a organizacemi v členských státech, které se zabývají ochranou a prosazováním těchto práv;
l)
spolupracuje s ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států, včetně Úřadu Beneluxu pro ochranu duševního vlastnictví, a s orgány ostatních členských států činnými v oblasti práv duševního vlastnictví, a vytváří s nimi součinnosti, s cílem rozvíjet a propagovat postupy, dovednosti a nástroje související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně odborné přípravy a informačních kampaní;
m)
na základě konzultací s členskými státy rozvíjí programy technické pomoci třetím zemím a rovněž připravuje a organizuje zvláštní vzdělávací programy a akce pro úředníky ze třetích zemí zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
n)
poskytuje Komisi na její žádost doporučení týkající se otázek, které spadají do působnosti tohoto nařízení;
o)
provádí další obdobné činnosti nezbytné k tomu, aby úřad mohl plnit úkoly stanovené v odstavci 1.
3. Při provádění úkolů a činností uvedených v odstavcích 1 a 2 úřad dodržuje stávající ustanovení právních předpisů Unie o ochraně údajů.
Článek 3
Financování
Úřad vždy zajistí, aby činnosti, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, byly prováděny s využitím jeho vlastních rozpočtových prostředků.
Článek 4
Zasedání střediska
1. Za účelem provádění činností uvedených v čl. 2 odst. 2 úřad přizve nejméně jednou ročně k účasti na zasedáních střediska zástupce orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech zabývajících se ochranou práv duševního vlastnictví a zástupce soukromého sektoru, aby se mohli účastnit činnosti úřadu podle tohoto nařízení.
2. Zástupci soukromého sektoru přizvaní na zasedání střediska zahrnují širokou, reprezentativní a vyváženou škálu unijních a vnitrostátních organizací zastupujících různá hospodářská odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena nebo mají s tímto bojem nejvíce zkušeností.
Řádně zastoupeny jsou organizace spotřebitelů a malé a střední podniky, autoři a další tvůrci.
3. Úřad vyzve každý členský stát, aby na zasedání střediska vyslal nejméně jednoho zástupce ze své veřejné správy. V tomto ohledu členské státy zajišťují kontinuitu činnosti střediska.
4. Zasedání uvedená v odstavci 1 mohou být doplněna pracovními skupinami v rámci střediska složenými ze zástupců členských států a zástupců soukromého sektoru.
5. Kromě zasedání uvedených v odstavci 1 úřad ve vhodných případech pořádá zasedání, jichž se účastní:
a)
zástupci orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech nebo
b)
zástupci soukromého sektoru.
6. Na zasedání, na něž se vztahuje tento článek, jsou přizváni členové nebo jiní zástupci Evropského parlamentu a Komise, a to podle potřeby jako účastníci nebo jako pozorovatelé.
7. Jména přítomných zástupců, program a zápisy ze zasedání uvedených v tomto článku se zveřejňují na internetových stránkách úřadu.
Článek 5
Informační povinnosti
1. V souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů, které upravují zpracování osobních údajů, členské státy na žádost úřadu nebo případně z vlastního podnětu:
a)
informují úřad o svých politikách a strategiích v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují dostupné statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví;
c)
informují úřad o důležité judikatuře.
2. Aniž jsou dotčeny právní předpisy, které upravují zpracování osobních údajů a ochranu důvěrných informací, zástupci soukromého sektoru zasedající v rámci střediska na žádost úřadu, je-li to možné,:
a)
informují úřad o politikách a strategiích v oblasti své činnosti týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví v oblasti své činnosti.
Článek 6
Úřad
1. Na provádění úkolů a činností stanovených tímto nařízením se použije hlava XII nařízení (ES) č. 207/2009.
2. Na základě pravomocí, jež jsou mu svěřeny článkem 124 nařízení (ES) č. 207/2009, přijímá prezident úřadu interní správní pokyny a zveřejňuje oznámení, které jsou nezbytné pro plnění všech úkolů, jimiž byl úřad pověřen podle tohoto nařízení.
Článek 7
Obsah pracovního programu a zprávy o činnosti
1. Úřad vypracuje roční pracovní program, který vhodným způsobem stanoví priority činností podle tohoto nařízení, a program zasedání střediska v souladu s politikami a prioritami Unie v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví a ve spolupráci se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
2. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pro informaci předkládá správní radě úřadu.
3. Zpráva o činnosti podle čl. 124 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 207/2009 obsahuje minimálně následující informace o úkolech a činnostech úřadu podle tohoto nařízení:
a)
přehled hlavních činností provedených v předcházejícím kalendářním roce;
b)
výsledky dosažené během předcházejícího kalendářního roku, případně doprovázené oborovými zprávami analyzujícími situaci v různých odvětvích a produktových sektorech;
c)
celkové zhodnocení plnění úkolů úřadu, jak stanoví toto nařízení a pracovní program vypracovaný podle odstavce 1;
d)
přehled činností, které úřad hodlá uskutečnit v budoucnosti;
e)
připomínky k prosazování práv duševního vlastnictví a k případným budoucím politikám a strategiím, včetně způsobů zlepšování účinné spolupráce s členskými státy a mezi nimi navzájem;
f)
celkové posouzení řádného zastoupení všech subjektů uvedených v čl. 4 odst. 2 ve středisku.
Prezident úřadu před tím, než předloží Evropskému parlamentu, Komisi a správní radě zprávu o činnosti, konzultuje její příslušné části se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
Článek 8
Hodnocení
1. Komise přijme zprávu hodnotící uplatňování tohoto nařízení do 6. června 2017.
2. Tato hodnotící zpráva posoudí provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho dopad na prosazování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.
3. Při přípravě hodnotící zprávy Komise konzultuje otázky uvedené v odstavci 2 s úřadem, členskými státy a zástupci, kteří zasedají v rámci střediska.
4. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a uskuteční o ní širokou konzultaci mezi zúčastněnými subjekty.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 386/2012
av den 19 april 2012
om tilldelning till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) av uppgifter i samband med säkerställande av skydd för immateriella rättigheter, inbegripet sammanförande av företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observatorium avseende intrång i immateriella rättigheter
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 118 första stycket,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Unionens ekonomiska välmående bygger på långsiktigt hållbar kreativitet och innovation. Därför bör åtgärder vidtas för att effektivt skydda dem om unionens framtida välstånd ska kunna säkerställas.
(2)
Immateriella rättigheter är vitala tillgångar för företagen som hjälper dem att se till att upphovsmän och uppfinnare får en rimlig ersättning för sitt arbete och att deras investeringar i forskning och nya idéer skyddas.
(3)
En sund, harmoniserad och progressiv strategi för immateriella rättigheter är grundläggande för arbetet för att nå målsättningen i Europa 2020-strategin inbegripet en digital agenda för Europa.
(4)
Den ständiga ökningen av intrång i de immateriella rättigheterna utgör ett reellt hot, inte bara mot unionens ekonomi, utan i många fall också mot unionskonsumenternas hälsa och säkerhet. Därför bör effektiva, omedelbara och samordnade åtgärder på nationell, europeisk och global nivå genomföras för att framgångsrikt bekämpa detta fenomen.
(5)
I den övergripande strategi för immateriella rättigheter som förutsågs i rådets resolution av den 25 september 2008 om en heltäckande europeisk plan mot varumärkesförfalskning och piratkopiering (3) uppmanade rådet kommissionen att inrätta ett europeiskt observationscentrum för varumärkesförfalskning och piratkopiering. Kommissionen bildade därför ett nätverk av experter från offentlig och privat sektor och beskrev nätverkets uppgifter i sitt meddelande om att stärka säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden. Namnet på Europeiska observationscentrumet för varumärkesförfalskning och piratkopiering bör ändras till Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter (nedan kallat observatoriet).
(6)
Enligt meddelandet bör observatoriet fungera som en central resurs för insamling, övervakning och rapportering av information och uppgifter i samband med alla typer av intrång i immateriella rättigheter. Det bör användas som en plattform för samarbete mellan företrädare för nationella myndigheter och intressenter för att utbyta idéer och expertkunskaper om bästa praxis och lämna rekommendationer till beslutsfattare om gemensamma strategier för säkerställande av skyddet. Enligt meddelandet skulle observatoriet inrymmas i och ledas av kommissionens enheter.
(7)
I sin resolution av den 1 mars 2010 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (4) uppmanade rådet kommissionen, medlemsstaterna och industrin att ge observatoriet tillgängliga pålitliga och jämförbara data om varumärkesförfalskning och piratkopiering och att gemensamt utveckla och fatta beslut om planer för hur ytterligare information kan samlas in till observatoriet. Rådet uppmanade också observatoriet att varje år offentliggöra en uttömmande årsrapport om varumärkesförfalskningens och piratkopieringens omfattning, storlek och huvudsakliga former samt dess konsekvenser för den inre marknaden. Den årsrapporten bör utarbetas med användande av den relevanta information som medlemsstaternas myndigheter, kommissionen och den privata sektorn har lämnat i detta avseende, inom gränserna för lagstiftningen om uppgiftsskydd. Rådet bekräftade också vikten av att det utvecklas nya konkurrenskraftiga affärsmodeller som breddar det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll samtidigt som intrång i immateriella rättigheter förhindras och bekämpas, som en nödvändig åtgärd för att främja ekonomisk tillväxt, sysselsättning och kulturell mångfald.
(8)
I sina slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen (5) uppmanade rådet kommissionen att fastställa en rättslig grund för att knyta Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (nedan kallad byrån) till aktiviteter för säkerställande av skyddet, inklusive kampen mot varumärkesförfalskning, framför allt genom att främja dess samarbete med de nationella kontoren för varumärkesskydd och observatoriet. I det avseendet föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (6) bland annat vissa åtgärder för att främja samarbetet, inklusive utbytet av information, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.
(9)
I sin rekommendation av den 26 mars 2009 om förstärkning av säkerheten och de grundläggande friheterna på Internet (7) rekommenderade Europaparlamentet att rådet skulle upprätthålla fullständig och säker tillgång till internet och samtidigt uppmuntra till samarbete mellan privata och offentliga aktörer för att förstärka samarbetet för brottsbekämpning.
(10)
I sin resolution av den 22 september 2010 om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden (8) uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen att utvidga samarbetet mellan byrån och de nationella kontoren för immateriella rättigheter till att också omfatta bekämpandet av intrång i immateriella rättigheter.
(11)
I sin resolution av den 12 maj 2011 om att ta till vara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (9) uppmanade Europaparlamentet kommissionen att beakta de särskilda problem som små och medelstora företag möter när det gäller hävdandet av sina immateriella rättigheter och att främja bästa praxis och effektiva metoder för respekten för dessa rättigheter.
(12)
I sin resolution av den 6 juli 2011 om ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i Europeiska unionen (10) uppmanade Europaparlamentet kommissionen att se till att man åstadkommer en fullständig harmonisering och rättslig förutsebarhet, med ett enhetligt och starkt skydd för enskilda under alla omständigheter.
(13)
Mot bakgrund av de många uppgifter som tilldelats observatoriet bör det finnas en lösning för att säkra en adekvat och hållbar infrastruktur så att observatoriet kan fullgöra sina uppgifter.
(14)
Rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (11) innehåller föreskrifter om administrativt samarbete mellan byrån och medlemsstaternas domstolar eller myndigheter samt utbyte av publikationer mellan byrån och medlemsstaternas centrala kontor för industriella rättigheter. Byrån har med denna utgångspunkt inlett ett samarbete med de nationella kontor som arbetar med skyddet av immateriella rättigheter. Byrån förfogar därför redan i stor utsträckning över nödvändig erfarenhet och expertkunskap för att kunna tillhandahålla en adekvat och hållbar infrastruktur för observatoriets uppgifter.
(15)
Byrån är därför väl lämpad för att ta ansvaret för att genomföra de uppgifterna.
(16)
Uppgifterna bör avse samtliga immateriella rättigheter som omfattas av direktiv 2004/48/EG, eftersom intrång i många fall drabbar en hel uppsättning olika immateriella rättigheter. Dessutom behövs det uppgifter och utbyte av bästa praxis om samtliga ovannämnda typer av immateriella rättigheter för att kunna få en fullständig bild av läget och kunna utforma heltäckande strategier för att minska intrången i immateriella rättigheter.
(17)
De uppgifter som byrån bör utföra kan knytas till de åtgärder för säkerställande och rapportering som anges i direktiv 2004/48/EG. Byrån bör med andra ord erbjuda tjänster åt nationella myndigheter eller operatörer som framför allt påverkar ett enhetligt genomförande av direktivet och som kan tänkas underlätta dess tillämpning. Byråns uppgifter bör därför betraktas som nära knutna till ämnet för rättsakter som tillnärmar medlemsstaternas lagar, förordningar och administrativa bestämmelser.
(18)
Observatoriet utformas av byrån och är tänkt att genom tillgången till byråns expertkunskaper, erfarenheter och resurser bli ett expertcentrum för information och data om intrång i immateriella rättigheter.
(19)
Byrån bör erbjuda ett forum där offentliga myndigheter och den privata sektorn sammanförs och som står för insamling, analys och spridning av relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga uppgifter om värdet av immateriella rättigheter och intrång i de rättigheterna, kartläggning och främjande av bästa praxis och strategier för att säkerställa immateriella rättigheter och för att öka allmänhetens kunskap om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter. Byrån bör dessutom fullgöra ytterligare uppgifter, till exempel höja förståelsen av värdet av immateriella rättigheter, främja utbyte av information om nya konkurrenskraftiga affärsmodeller som breddar det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll, öka kunskaperna hos de personer som arbetar med skyddet av immateriella rättigheter genom lämpliga utbildningsåtgärder, öka kunskaperna om olika tekniker för att förebygga förfalskning och förbättra samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer. Kommissionen bör knytas till den verksamhet som byrån bedriver enligt denna förordning.
(20)
Byrån bör således underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas arbete avseende säkerställandet av skydd för de immateriella rättigheterna, i synnerhet deras arbete för att bekämpa intrång i dessa rättigheter. Byråns utövande av sina befogenheter enligt denna förordning ska inte hindra medlemsstaterna från att utöva sina befogenheter. Byråns uppgifter och aktiviteter enligt denna förordning omfattar inte deltagande i enskilda insatser eller utredningar som genomförs av behöriga myndigheter.
(21)
För att kunna fullgöra dessa uppgifter på ett så effektivt sätt som möjligt bör byrån samråda och samarbeta med andra myndigheter på nationell, europeisk och, när så är lämpligt, internationell nivå, skapa synergieffekter med den verksamhet som bedrivs av sådana myndigheter och undvika överlappning av åtgärder.
(22)
Byrån bör genomföra de uppgifter och aktiviteter som avser säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter med hjälp av egna budgetmedel.
(23)
När byrån sammankallar observatoriet i samband med sina aktiviteter bör den, vad gäller företrädare för den privata sektorn, involvera ett representativt urval av de ekonomiska sektorer, inbegripet kreativa sektorer, som i första hand berörs eller har mest erfarenhet av kampen mot intrång i immateriella rättigheter, framför allt företrädare för rättighetshavare, inbegripet upphovsmän och andra kreatörer, och mellanhänder på internet. Konsumenter och små och medelstora företag bör också vara väl företrädda.
(24)
De informationskrav som denna förordning ålägger medlemsstaterna och den privata sektorn bör inte skapa onödiga administrativa bördor och bör sträva efter att i möjligaste mån undvika dubbelarbete i fråga om uppgifter som medlemsstaterna och den privata sektorn redan har försett unionsinstitutionerna med enligt de befintliga rapporteringskraven inom unionen.
(25)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att tilldela byrån uppgifter i samband med säkerställande av skydd för immateriella rättigheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av dess verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
Genom denna förordning tilldelas Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (nedan kalladbyrån) uppgifter som syftar till att underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas verksamhet i kampen mot intrång i de immateriella rättigheter som omfattas av direktiv 2004/48/EG. När byrån utför sina uppgifter ska den organisera, administrera och främja kallandet av experter, myndigheter och berörda parter som ska samlas under namnet ”Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter” (nedan kallat observatoriet).
Byråns uppgifter och verksamhet enligt denna förordning omfattar inte deltagande i enskilda insatser eller utredningar som utförs av behöriga myndigheter.
Artikel 2
Uppgifter och verksamhet
1. Byrån ska ha följande uppgifter:
a)
Att öka förståelsen för värdet av immateriella rättigheter.
b)
Att öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.
c)
Att stärka kunskapen om bästa praxis i offentlig och privat sektor för att skydda immateriella rättigheter.
d)
Att bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.
e)
Att öka kunskapen hos personer som arbetar med skyddet av immateriella rättigheter.
f)
Att stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och hantera intrång i immateriella rättigheter, inklusive olika system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade.
g)
Att tillhandahålla mekanismer som bidrar till att förbättra utbytet online av information om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med sådana rättigheter samt främja ett samarbete med och mellan dessa myndigheter.
h)
Att i samråd med medlemsstaterna arbeta för att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriella rättigheter i tredjeländer för att bygga strategier och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg för säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter.
2. När byrån utför de uppgifter som anges i punkt 1 ska den ha följande verksamhet i enlighet med det arbetsprogram som ska antas enligt artikel 7 och i linje med unionsrätten:
a)
Fastställa en transparent metod för insamling, analys och rapportering av oberoende, objektiva, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om intrång i immateriella rättigheter.
b)
Samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga data om intrång i immateriella rättigheter.
c)
Samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga data om det ekonomiska värdet av immateriella rättigheter och deras bidrag till ekonomisk tillväxt, välfärd, innovation, kreativitet, kulturell mångfald, skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet och utvecklingen av produkter och tjänster av god kvalitet inom unionen.
d)
Tillhandahålla regelbundna utvärderingar och specialrapporter per ekonomisk sektor, geografiskt område och typ av immateriell rättighet som utsätts för intrång och då bland annat utvärdera konsekvenserna av intrången i immateriella rättigheter för samhället och ekonomin, inbegripet en analys av följderna för små och medelstora företag, samt för hälsa, miljön, säkerhet och trygghet.
e)
Samla in, analysera och sprida information om bästa praxis mellan de företrädare som möts i observatoriet och när så är tillämpligt lämna rekommendationer om strategier som bygger på sådan praxis.
f)
Utarbeta rapporter och publikationer för att öka unionsmedborgarnas kunskap om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter och i detta syfte organisera konferenser, evenemang och möten på europeisk och internationell nivå samt bistå nationella och paneuropeiska åtgärder, inklusive online- och offlinekampanjer, i huvudsak genom att tillhandahålla uppgifter och information.
g)
Övervaka utvecklandet av nya konkurrenskraftiga affärsmodeller som breddar det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll, samt uppmuntra till informationsutbyte och öka konsumenternas medvetenhet i detta hänseende.
h)
Utveckla och organisera onlineutbildningar och andra typer av utbildningar för nationella tjänstemän som arbetar med att skydda immateriella rättigheter.
i)
Organisera särskilda möten med experter, bl.a. akademiska experter och berörda företrädare för det civila samhället, för att stödja observatoriets arbete enligt denna förordning.
j)
Identifiera och främja tekniska verktyg för fackkunniga och tekniker för jämförelse, inklusive system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade.
k)
Samarbeta med nationella myndigheter och kommissionen för att utveckla ett onlinenätverk som underlättar utbytet av information om intrång i immateriella rättigheter mellan offentliga förvaltningar, organ och organisationer i medlemsstaterna som arbetar med att skydda och säkerställa dessa rättigheter.
l)
Samarbeta med och skapa synergieffekter mellan medlemsstaternas centrala kontor för industriella rättigheter, inklusive Beneluxbyrån för immateriell äganderätt och andra medlemsstaters myndigheter som arbetar med immateriella rättigheter, för att utveckla och främja tekniker, kunskaper och verktyg med anknytning till säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter, inklusive utbildningsprogram och kampanjer för att öka medvetenheten.
m)
I samarbete med medlemsstaterna utveckla program för tillhandahållande av tekniskt stöd till tredjeländer samt utveckla och leverera särskilda utbildningsprogram och evenemang för tjänstemän från tredjeländer som arbetar med att skydda immateriella rättigheter.
n)
På begäran av kommissionen lämna rekommendationer till denna i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde.
o)
Arrangera liknande aktiviteter som krävs för att byrån ska kunna utföra de uppgifter som anges i punkt 1.
3. När byrån utför de uppgifter och aktiviteter som avses i punkterna 1 och 2 ska den följa befintliga unionsrättsliga bestämmelser om uppgiftsskydd.
Artikel 3
Finansiering
Byrån ska alltid se till att den ålagda verksamheten bedrivs med utnyttjande av byråns egna budgetresurser.
Artikel 4
Observatoriets möten
1. För att utföra de aktiviteter som avses i artikel 2.2 ska byrån minst en gång om året till observatoriets möten bjuda in företrädare för offentliga förvaltningar, organ och organisationer i medlemsstaterna som arbetar med immateriella rättigheter samt företrädare för den privata sektorn, så att de kan delta i byråns arbete enligt denna förordning.
2. De företrädare för den privata sektorn som bjuds in till möten i observatoriet ska utgöra ett brett, representativt och välavvägt urval av organ på unions- och medlemsstatsnivå och företräda de olika ekonomiska sektorer, inbegripet kreativa sektorer, som i första hand berörs av eller som har mest erfarenhet av att bekämpa intrång i immateriella rättigheter.
Konsumentorganisationer, små och medelstora företag, upphovsmän och andra kreatörer ska vara väl företrädda.
3. Byrån ska uppmana varje medlemsstat att skicka minst en företrädare för sin offentliga förvaltning till observatoriets möten. Medlemsstaterna ska i det sammanhanget säkerställa kontinuiteten i observatoriets arbete.
4. Utöver de möten som avses i punkt 1 får det inom observatoriet skapas arbetsgrupper bestående av företrädare för medlemsstaterna och företrädare för den privata sektorn.
5. Vid behov ska byrån, utöver de möten som avses i punkt 1, organisera möten med
a)
företrädare för offentliga förvaltningar, organ och organisationer i medlemsstaterna, eller
b)
företrädare för den privata sektorn.
6. Till de möten som avses i denna artikel ska ledamöter av eller andra företrädare för Europaparlamentet och företrädare för kommissionen bjudas in, antingen som deltagare eller som observatörer, beroende på vad som är lämpligt.
7. Namnen på de företrädare som deltar, föredragningslistor och protokoll från de möten som avses i denna artikel ska offentliggöras på byråns webbplats.
Artikel 5
Informationsskyldigheter
1. På byråns begäran eller på eget initiativ och i enlighet med nationell lagstiftning, inbegripet lagstiftningen om behandlingen av personuppgifter, ska medlemsstaterna när så är lämpligt
a)
informera byrån om den övergripande policyn och strategierna för säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter och alla eventuella förändringar av dessa,
b)
tillhandahålla tillgängliga statistiska uppgifter om intrång i immateriella rättigheter,
c)
informera byrån om viktig rättspraxis.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av lagstiftningen om behandlingen av personuppgifter och om skydd av konfidentiell information ska de företrädare för den privata sektorn som sammanträder i observatoriet, på byråns begäran och om så är möjligt
a)
informera byrån om policyn och strategierna för säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter och alla eventuella förändringar av dessa, inom sina respektive verksamhetsområden,
b)
tillhandahålla statistiska uppgifter om intrång i immateriella rättigheter inom sina respektive verksamhetsområden.
Artikel 6
Byrån
1. De relevanta bestämmelserna i avdelning XII i förordning (EG) nr 207/2009 ska tillämpas på utförandet av de uppgifter och aktiviteter som föreskrivs i den här förordningen.
2. Byråns ordförande ska i enlighet med sina befogenheter enligt artikel 124 i förordning (EG) nr 207/2009 anta de interna administrativa instruktioner och offentliggöra de meddelanden som krävs för att fullfölja samtliga uppgifter som byrån tilldelas genom den här förordningen.
Artikel 7
Innehållet i arbetsprogrammet och i verksamhetsrapporten
1. Byrån ska utarbeta ett årligt arbetsprogram som på ett lämpligt sätt prioriterar verksamheten enligt denna förordning och vid observatoriets möten, i linje med unionens politik och prioriteringar för skyddet av immateriella rättigheter och i samarbete med de företrädare som avses i artikel 4.5 a.
2. Det arbetsprogram som avses i punkt 1 ska översändas till byråns styrelse för kännedom.
3. Den verksamhetsrapport som föreskrivs i artikel 124.2 d i förordning (EG) nr 207/2009 ska åtminstone innehålla följande information om byråns uppgifter och verksamhet enligt den här förordningen:
a)
En granskning av de viktigaste aktiviteter som utförts under föregående kalenderår.
b)
De resultat som uppnåtts under föregående kalenderår, i förekommande fall åtföljda av sektorsvisa rapporter som analyserar situationen i de olika bransch- och produktsektorerna.
c)
En övergripande utvärdering av hur byråns uppgifter enligt denna förordning och enligt det arbetsprogram som utarbetats i enlighet med punkt 1 har fullföljts.
d)
En översikt över de aktiviteter som byrån avser genomföra i framtiden.
e)
Synpunkter på säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter och möjliga framtida politiska åtgärder och strategier, inbegripet på hur ett effektivt samarbete med och mellan medlemsstaterna skulle kunna stärkas.
f)
En allmän bedömning av hur samtliga aktörer som nämns i artikel 4.2 bör vara företrädda i observatoriet.
Innan byråns ordförande lämnar rapporten till Europaparlamentet, kommissionen och styrelsen ska denne samråda med de företrädare för observatoriet som avses i artikel 4.5 a om de relevanta delarna av rapporten.
Artikel 8
Utvärdering
1. Kommissionen ska senast den 6 juni 2017 anta en rapport med en utvärdering av tillämpningen av denna förordning.
2. Utvärderingsrapporten ska innehålla en granskning av genomförandet av denna förordning, framför allt dess inverkan på säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden.
3. När kommissionen utarbetar utvärderingsrapporten ska den samråda med byrån, medlemsstaterna och de företrädare som ingår i observatoriet i de frågor som avses i punkt 2.
4. Kommissionen ska vidarebefordra utvärderingsrapporten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och genomföra ett brett samråd med berörda parter om utvärderingsrapporten.
Artikel 9
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 19 april 2012.