NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 223/2012
av den 14 mars 2012
om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel för att anpassa bilagorna I och IV till den tekniska utvecklingen
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (1), särskilt artikel 31.1 och 31.3, och
av följande skäl:
(1)
I artikel 3 i förordning (EG) nr 2003/2003 fastställs att ett gödselmedel som tillhör en av de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordningen och som överensstämmer med villkoren i den förordningen får betecknas ”EG-gödselmedel”.
(2)
Bland de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 finns några typer som bara får säljas i form av fint pulver och andra typer som bara får säljas i form av suspension. Gödselmedel i suspergerad form utgör en lägre hälsorisk för jordbrukare när de används under förhållanden där användning av fint pulver skulle kunna leda till att damm inandas. För att minska jordbrukarnas exponering för damm bör möjligheten att använda suspensioner utökas till gödselmedelstyper med manganmikronäringsämnen, och förteckningen över ingredienser som tillåts i befintliga bor- och koppargödselmedel i suspensionsform bör också utökas.
(3)
Enligt förordning (EG) nr 2003/2003 får komplexbildande medel användas i gödselmedel med mikronäringsämnen. Inga sådana gödselmedel har dock betecknats som EG-gödningsmedel, eftersom ingen förteckning över tillåtna komplexbildare fastställts i bilaga I till förordningen och eftersom det inte finns några typbeteckningar för gödselmedel som innehåller komplexbildare. Eftersom lämpliga komplexbildande medel (salter av lignosulfonsyra, nedan kallade LS) nu finns att tillgå bör de föras upp på förteckningen över godkända komplexbildare, och motsvarande typbeteckningar bör införas. Befintliga typbeteckningar för gödselmedelslösningar bör också anpassas så att komplexbildare får användas, men varje enskild lösning bör inte innehålla mer än en komplexbildare för att underlätta officiella kontroller.
(4)
En förutsättning för de nya bestämmelserna om lösningar och suspensioner med mikronäringsämnen är ommärkning av de gödselmedelstyperna. Gödselmedel märkta enligt de gamla bestämmelserna kommer dock att finnas kvar i lager en viss tid. Tillverkarna bör därför ges tillräckligt med tid för att ta fram nya etiketter och sälja slut på befintliga lager.
(5)
I bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 finns bestämmelser om märkning av gödselmedel med blandade mikronäringsämnen, men inga bestämmelser om motsvarande typbeteckningar. Genom förordning (EU) nr 137/2011 infördes tabell E.2.4 i avsnitt E.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 med motsvarande typbeteckningar och tydligare bestämmelser för blandningar av gödselmedel med mikronäringsämnen. Tabell E.2.4 kräver dock viss märkningsinformation som i vissa fall inte skulle vara i överensstämmelse med den information som krävs enligt artiklarna 6.6 och 23.2 i förordning (EG) nr 2003/2003. Tabell E.2.4 bör därför ändras i enlighet med det. En övergångsperiod bör föreskrivas så att de ekonomiska aktörerna kan anpassa sig till de nya bestämmelserna och sälja slut på sina lager av blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen.
(6)
N,N'-di(2-hydroxibensyl)etylendiamin-N,N'-diättiksyra (nedan kallat HBED) är en organisk kelatbildare för mikronäringsämnen. Särskilt används järn som kelaterats med HBED för att avhjälpa järnbrist och motverka järnkloros i många olika slags fruktträd. Bekämpningen av järnkloros och dess symtom medför grönt lövverk med god tillväxt och fruktbildning. Den järnkelaterade formen av HBED har godkänts i Polen utan några miljöskador. HBED bör därför införas i förteckningen över godkända organiska kelatbildare för mikronäringsämnen i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003. En övergångsperiod bör dock föreskrivas så att HBED godkänns efter det att motsvarande EN-standard offentliggjorts.
(7)
Dicyandiamid/1,2,4-triazol (nedan kallat DCD/TZ) och 1,2,4-triazol/3-metylpyrazol (nedan kallat TZ/MP) är nitrifikationshämmare som används i kombination med gödningsmedel som innehåller näringsämnet kväve i form av urea eller ammoniumsalter. Hämmarna gör att kvävet finns tillgängligt längre för grödorna, minskar urlakning av nitrater och minskar utsläpp av kväveoxid i atmosfären.
(8)
N-(2-(nitrofenyl)fosfortriamid (nedan kallat 2-NPT) är en ureashämmare avsedd för ureahaltiga kvävegödselmedel som ökar kvävets tillgänglighet för växterna och minskar utsläppen av ammoniak i atmosfären.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP och 2-NPT har i många år använts i Tyskland och DCD/TZ och TZ/MP i Tjeckien, där de har visats vara effektiva och inte utgöra någon risk för miljön. DCD/TZ, TZ/MP och 2-NPT bör därför föras upp på förteckningen över godkända nitrifikations- och ureashämmare i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 så att de blir mer allmänt tillgängliga för jordbrukare i hela unionen.
(10)
Enligt förordning (EG) nr 2003/2003 ska kontrollen av EG-gödselmedel överensstämma med de provtagnings- och analysmetoder som beskrivs i bilaga IV till den förordningen. Några av de metoderna är dock inte internationellt erkända och bör ersättas av EN-standarder som nyligen tagits fram av Europeiska standardiseringskommittén.
(11)
EN-standarder valideras normalt genom jämförelser mellan laboratorier för att kvantifiera analysmetodernas reproducerbarhet och repeterbarhet. Det bör därför göras åtskillnad mellan validerade EN-standarder och icke-validerade metoder, för att särskilja de EN-standarder som är bevisat statistiskt tillförlitliga.
(12)
För att förenkla lagstiftningen och underlätta framtida ändringar bör analysmetoderna i fulltext i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ersättas med hänvisningar till de EN-standarder som Europeiska standardiseringskommittén offentliggör.
(13)
Förordning (EG) nr 2003/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.
(14)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 32 i förordning (EG) nr 2003/2003.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ändringar
1. Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på det sätt som anges i bilaga I till den här förordningen.
2. Bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på det sätt som anges i bilaga II till den här förordningen.
Artikel 2
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Leden 1 a, 1 b i, 1 c i, 1 c ii, 1 d i, 1 e i och 1 f i och punkt 2 i bilaga I ska tillämpas från och med den 4 april 2013.
Punkt 3 post 11 i bilaga I ska tillämpas från och med den 4 juli 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2012.