ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
RÅDETS BESLUT
av den 8 juni 2010
riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott
(2010/320/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 126.9 och 136,
med beaktande av kommissionens rekommendation, och
av följande skäl:
(1)
I artikel 136.1 a i EUF-fördraget föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för de medlemsstater som har euron som valuta för att stärka samordningen och övervakningen av dessa staters budgetdisciplin.
(2)
I artikel 126 i EUF-fördraget slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som i sin korrigeringsaspekt tillämpar förfarandet vid alltför stora underskott, anger ramen till stöd för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen.
(3)
Den 27 april 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland och gav rekommendationer, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1), för en korrigering av det underskottet senast 2010. Rådet fastställde också att Grekland skulle vidta effektiva åtgärder senast den 27 oktober 2009. Den 30 november 2009 slog rådet i enlighet med artikel 126.8 i EUF-fördraget fast att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder. Den 16 februari 2010 förelade följaktligen rådet, i enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget, Grekland att vidta åtgärder för att senast 2012 korrigera det alltför stora underskottet (nedan kallat rådets beslut enligt artikel 126.9). Rådet angav också den 15 maj 2010 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder.
(4)
Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97 får rådet, på rekommendation av kommissionen, besluta att anta ett reviderat föreläggande enligt artikel 126.9 i EUF-fördraget om effektiva åtgärder har vidtagits i enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa konsekvenser för de offentliga finanserna inträffar efter antagandet av den rekommendationen.
(5)
Enligt kommissionens höstprognos 2009, som låg till grund för det ursprungliga föreläggande som riktades till Grekland, väntades BNP sjunka med 1/4 % 2010, följt av en återhämtning från och med 2011, då ekonomin beräknades växa med 0,7 %. Ett kraftigt fall i real BNP väntas nu för 2010, följt av en ytterliggare tillbakagång 2011. Därefter väntas en gradvis återhämtning i tillväxten. Denna kraftiga försämring av de ekonomiska utsikterna innebär, med antagande om oförändrad politik, en motsvarande försämring i utsikterna för de offentliga finanserna. Till detta bör läggas uppräkningen av det offentliga underskottsutfallet för 2009 (från uppskattade 12,7 % av BNP vid tidpunkten för rådets beslut enligt artikel 126.9 till 13,6 % av BNP enligt den anmälan av uppgifter om de offentliga finanserna som Grekland inkom med den 1 april 2010), med risk för en ytterligare uppräkning (på i storleksordningen 0,3 till 0,5 % av BNP) när de granskningar som Eurostat genomför tillsammans med de grekiska statistikmyndigheterna har slutförts (2). Slutligen har marknadens farhågor beträffande utsikterna för de offentliga finanserna avspeglats av kraftigt stigande riskpremier på statsskulden, vilket gör det ännu svårare att få kontroll över den offentliga underskotts- och skuldutvecklingen. Enligt kommissionens preliminära bedömning från mars 2010 genomför Grekland de förelagda finanspolitiska åtgärder som syftar till att säkerställa att de planerade underskottsmålen för 2010 uppnås. Den plötsliga förändringen i de ekonomiska utsikterna betyder emellertid att de planerna inte längre kan betraktas som giltiga och att ännu mer drastiska åtgärder krävs under innevarande år. Samtidigt gör djupet i den nedgång i ekonomin som nu kan väntas den ursprungliga utgiftsminskningen omöjlig att uppnå. Oväntade negativa ekonomiska händelser med stora ogynnsamma konsekvenser för de offentliga finanserna kan anses har inträffat i Grekland och reviderade rekommendationer i enlighet med artiklarna 136 och 126.9 i EUF-fördraget är därför motiverade.
(6)
Mot bakgrund av ovanstående överväganden är det tydligt att den tidsfrist som fastställdes i rådets beslut enligt artikel 126.9 för att korrigera det alltför stora underskottet i Grekland behöver förlängas med två år till 2014.
(7)
Den offentliga bruttoskulden uppgick vid utgången av 2009 till 115,1 % av BNP. Det är en av de högsta skuldkvoterna i EU, och avsevärt högre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Skuldkvoten riskerar dessutom att revideras upp ytterligare (med 5-7 procentenheter) som ett resultat av de pågående statistiska undersökningarna. För att lyckas genomföra den underskottsminskningsstrategi som bedöms nödvändig och rimlig mot bakgrund av omständigheterna skulle det krävas att skuldökningsutvecklingen bryts från och med 2014. Utöver ständigt stora underskott i de offentliga finanserna har transaktioner som inte medtagits i finansräkenskaperna i stor utsträckning bidragit till skuldökningen. Detta har bidragit till att underminera marknadens tilltro till den grekiska regeringens förmåga att framgent klara av sina skuldåtaganden. Det föreligger ett ytterst trängande behov av att Grekland, i en omfattning som saknar motstycke, vidtar kraftfulla åtgärder avseende sitt underskott och de övriga faktorer som bidrar till skuldökningen, i syfte att vända skuldkvotsökningen och göra det möjligt för landet att snarast möjligt åter kunna finansiera sig på marknaden.
(8)
Den mycket allvarliga försämringen av den grekiska regeringens finansiella läge har föranlett medlemsstaterna i euroområdet att besluta om att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet, i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Stöd som ges av medlemsstaterna sker i form av en poolning av bilaterala lån som samordnas av kommissionen. Långivarna har beslutat att deras stöd ska villkoras av att Grekland följer detta beslut. Grekland förväntas i synnerhet verkställa de i beslutet specificerade åtgärderna i överensstämmelse med den tidsplan som föreskrivs i beslutet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Grekland ska få den rådande situationen med ett alltför stort underskott i de offentliga finanserna att upphöra så snart som möjligt och senast 2014.
2. Anpassningsbanan för att korrigera det alltför stora underskottet ska syfta till att uppnå ett underskott i den offentliga sektorns finanser som inte får överstiga 18 508 miljoner EUR (8 % av BNP) år 2010, 17 065 miljoner EUR (7,6 % av BNP) år 2011, 14 916 miljoner EUR (6,5 % av BNP) år 2012, 11 399 miljoner EUR (4,9 % av BNP) år 2013 och 6 385 miljoner EUR (2,6 % av BNP) år 2014. För att uppnå detta kommer det att krävas en förbättring av det strukturella saldot på minst 10 % av BNP under perioden 2009-2014.
3. Den anpassningsbana som avses i punkt 2 kräver att den årliga förändringen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte överstiger 34 058 miljoner EUR år 2010, 17 365 miljoner EUR år 2011, 15 016 miljoner EUR år 2012, 11 599 miljoner EUR 2013 och 7 885 miljoner EUR år 2014. På grundval av aktuella BNP-beräkningar kommer den motsvarande anpassningsbanan för skuldkvoten att bli 133,2 % år 2010, 145,2 % år 2011, 148,8 % år 2012, 149,6 % år 2013 och 148,4 % år 2014.
Artikel 2
1. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2010:
a)
En lag som fastställer en progressiv skatteskala för alla inkomstkällor, och en i skattehänseende horisontellt likformig behandling av arbets- respektive kapitalinkomster.
b)
En lag som upphäver alla undantag och autonoma skattebestämmelser i skattesystemet, även inkomster från särskilda ersättningar som utbetalas till offentliganställda.
c)
Återföra budgetanslagen för reserven för oförutsedda utgifter, i syfte att spara 700 miljoner EUR.
d)
Slopa merparten av budgetanslaget till solidaritetsersättningen (förutom en del till socialunderstöd) i syfte att spara 400 miljoner EUR.
e)
Sänka de högsta pensionerna, i syfte att spara 500 miljoner EUR på helårsbasis (350 miljoner EUR under 2010).
f)
Sänka gratifikationer till påsk, sommar och jul och ersättningar som utbetalas till offentliganställda, i syfte att spara 1 500 miljoner EUR på helårsbasis (1 100 miljoner EUR under 2010).
g)
Avskaffa påsk-, sommar- och julgratifikationer som utbetalas till pensionärer, dock med skydd för pensionärer med låga pensioner, i syfte att spara 1 900 miljoner EUR på helårsbasis (1 500 miljoner EUR under 2010).
h)
Höja mervärdesskattesatsen, vilket inbringar minst 1 800 miljoner euro på helårsbasis (800 miljoner EUR under 2010).
i)
Höja punktskatten på bränsle, tobak och alkohol, vilket inbringar minst 1 050 miljoner EUR på helårsbasis (450 miljoner EUR under 2010).
j)
Lagstiftning som genomför tjänstedirektivet (3).
k)
Lag om reformering och förenkling av den offentliga förvaltningen på lokal nivå i syfte att minska driftskostnaderna.
l)
Inrätta en särskild arbetsgrupp med syftet att förbättra utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna.
m)
Införa en lag som gör det lättare att starta nya företag.
n)
Minska de offentliga investeringarna med 500 miljoner EUR jämfört med vad som planerats.
o)
Samla budgetmedel för samfinansieringen av struktur- och sammanhållningsfonder på ett särskilt centralt konto som inte kan användas för andra ändamål.
p)
Inrätta en oberoende finansiell stabiliseringsfond för att hantera eventuella kapitalunderskott och bevara den finansiella sektorns soliditet genom att tillhandahålla stöd till eget kapital efter behov.
q)
Stärka tillsynen över banker med ökad personalstyrka, tätare rapportering och kvartalsvisa stresstester.
2. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2010:
a)
I utkastet till budget för 2011 inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3 procent av BNP (4,1 % av BNP om övervältrade delar av åtgärder som genomfördes under 2010 beaktas). Budgeten ska särskilt inkludera följande åtgärder (eller under exceptionella omständigheter, åtgärder som ger motsvarande besparingar): en minskning av den offentliga sektorns förbrukning med minst 300 miljoner EUR jämfört med 2010 års nivå (utöver besparingar genom den reform av den offentliga och lokala förvaltningen som avses i detta stycke), en frysning av pensionsindexeringen (i syfte att spara 100 miljoner EUR), en tillfällig krisskatt på mycket lönsamma företag (som inbringar minst 600 miljoner EUR i extra skatteintäkter per år under åren 2011, 2012 och 2013), skönstaxering av fria yrkesutövare (vilket inbringar minst 400 2011 och ge ökande skatteintäkter under 2012 och 2013), en breddning av mervärdesskattebasen så att den inkluderar vissa tjänster som nu är undantagna från skatteplikt och flytta över 30 % av varor och tjänster från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (vilket inbringar 1 miljard EUR), stegvis införa miljöskatt på koldioxidutsläpp (vilket inbringar minst 300 miljoner EUR år 2011), införande från den grekiska regeringens sida av lagstiftning för att reformera den offentliga förvaltningen och omorganisera den lokala förvaltningen (i syfte att minska kostnaderna med minst 500 miljoner EUR år 2011, samt med ytterligare 500 miljoner EUR under vart och ett av åren 2012 och 2013), en minskning av inhemskt finansierade investeringar (med minst 1 miljard EUR) genom att prioritera investeringsprojekt som finansieras med EU:s strukturfonder, incitament för att reglera olaglig markanvändning (viket inbringar minst 1 500 miljoner EUR för perioden 2011-2013, varav minst 500 miljoner EUR 2011), driva in inkomster från spellicenser (minst 500 miljoner EUR i försäljning av licenser och 200 miljoner EUR i licensavgifter), öka beräkningsgrunden för fastighetsskatten genom att uppdatera taxeringsvärdena (vilket inbringar minst 500 miljoner EUR i extra skatteintäkter), öka beskattning av naturaförmåner, inklusive beskattning av billeasingbetalningar (med minst 150 miljoner EUR), höja beskattningen av lyxvaror (med minst 100 miljoner EUR), en särskild skatt på affärsinrättningar som drivs utan tillstånd (vilket inbringar minst 800 miljoner EUR per år), endast ersätta 20 % av pensionsavgångarna i den offentliga sektorn (staten, kommuner, offentliga företag, lokal förvaltning, statliga byråer och övriga offentliga institutioner).
b)
En lag om reform av pensionssystemet för att säkerställa dess hållbarhet på medellång och lång sikt. Lagen bör särskilt införa en enhetlig lagstadgad pensionsålder på 65 år (även för kvinnor), en sammanslagning av de befintliga pensionsfonderna i tre fonder och ett enhetligt nytt pensionssystem för alla nuvarande och framtida anställda (som ska börja gälla från och med den 1 januari 2013), en sänkning av taket för pensioner, en gradvis ökning av den lägsta intjäningsperioden för att få full pension från 37 år till 40 år (senast till 2015), en lägsta pensionsålder på 60 år senast till den 1 januari 2011 (även för arbetstagare i tunga och farliga yrken och för personer med mer än 40 intjänandeår), avskaffa särskilda regler tillämpliga på personer försäkrade före 1993 (med bibehållna intjänade rättigheter), väsentligt begränsa listan över tunga och farliga yrken, en minskning av pensionsförmånerna (med 6 % per år) för personer som går i pension mellan 60 och 65 år med en intjänandeperiod på mindre än 40 år, skapa en automatisk justeringsmekanism som knyter pensionsåldern till ökningen i förväntad livslängd (från och med 2020), skapa en behovsprövad garanterad minimiinkomst för äldre över den lagstadgade pensionsåldern, införa striktare villkor och regelbunden omprövning av rätt till invaliditetspensioner, förändra pensionsberäkningsmodeller i det avgiftsbaserade systemet för att förstärka kopplingen mellan inbetalda avgifter och erhållna pensionsförmåner (med uppräkningskvoten begränsad till 1,2 % per år) samt utvidga beräkningen av de pensionsgrundande inkomsterna till att omfatta inkomsterna under hela yrkeslivet (med bibehållna intjänade rättigheter). Genomförandet av denna lag bör minska den beräknade ökningen i pensionsutgifterna som andel av BNP till under genomsnittet för euroområdet under de kommande decennierna och bör begränsa ökningstakten i de offentliga pensionsutgifterna under perioden 2010-2060 till under 2,5 % av BNP.
c)
Förstärka den grekiska statliga revisionsmyndighetens (general accounting office) roll och resurser samt upprätta skyddsåtgärder mot möjlig politisk inblandning i statistikframtagning och redovisning.
d)
Lägga fram ett utkast till reform av lönelagstiftning för den offentliga sektorn, som särskilt ska innehålla upprättandet av en enda utbetalningsmyndighet för betalning av löner, införandet av enhetliga principer samt en tidsplan för att införa en rationell enhetlig löneskala för den statliga sektorn, lokala myndigheter och övriga offentliga byråer.
e)
Lagstiftning som effektiviserar skatteförvaltningen och skattekontrollen.
f)
Inleda en oberoende översyn av den offentliga förvaltningen och av befintliga sociala program.
g)
Offentliggöra månatlig statistik (enligt kontantprincipen) över inkomster, utgifter, finansiering och eftersläpande utbetalningar för den nuvarande offentliga sektorn och dess underställda enheter.
h)
En handlingsplan för att förbättra insamling och bearbetning av allmän offentlig statistik, framför allt genom att stärka statistikmyndigheternas och den statliga revisionsmyndighetens (General Accounting Office) kontrollmekanismer och säkerställa ett effektivt personligt ansvar vid felrapportering för att garantera att offentliga uppgifter av hög kvalitet lämnas in i rätt tid i enlighet med förordningarna (EG) nr 2223/96 (4), (EG) nr 264/2000 (5), (EG) nr 1221/2002 (6), (EG) nr 501/2004 (7), (EG) nr 1222/2004 (8), (EG) nr 1161/2005 (9), (EG) nr 223/2009 (10) och (EG) nr 479/2009 (11).
i)
Regelbundet offentliggöra information om den finansiella situationen för offentliga företag och andra offentliga enheter som inte klassificerats som offentlig sektor (inklusive detaljerade resultaträkningar, balansräkningar och uppgifter om antal anställda och utbetalda löner).
3. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2010:
a)
Slutligt anta de åtgärder som avses i punkterna 2 a och 2 d.
b)
Utkast till lagstiftning som stärker den finanspolitiska ramen. Detta bör särskilt inkludera att upprätta ett finanspolitiskt ramverk på medellång sikt, skapa en obligatorisk reserv för oförutsedda utgifter i budgeten på motsvarande 10 % av de totala anslagen, införa kraftfullare utgiftskontrollmekanismer och upprätta ett oberoende finanspolitiskt råd för att ge råd och tillhandahålla granskningsexpertis i finanspolitiska frågor.
c)
En lag för att reformera löneförhandlingssystemet i den privata sektorn, som bör föreskriva en sänkning av löneersättningsnivån för övertidsarbete, ökad flexibilitet i styrningen av arbetstiden och göra det möjligt att i lokala territoriella löneavtal avtala om lägre löneökningar än i sektorsavtalen.
d)
En lag om minimilöner som innebär att löner under minimum införs för grupper som har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden såsom unga och långtidsarbetslösa, samt vidta åtgärder för att garantera att nuvarande minimilöner fryses i nominella termer under tre år.
e)
Reformera lagstiftningen om anställningsskydd för att förlänga provperioden för nyanställda till ett år, minska den totala nivån för avgångsersättningar och säkerställa att samma villkor för avgångsersättningar gäller för arbetare och tjänstemän, höja minimitröskelvärdet för tillämpningen av regler om kollektiva uppsägningar, särskilt för större företag, samt underlätta en ökad användning av tillfälliga anställningskontrakt.
f)
Väsentligt höja utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna.
g)
Införa ett nytt system för administration av läkemedel som gynnar användning av generiska läkemedel.
h)
Inrätta ett enhetligt system för offentlig upphandling med en central upphandlingsmyndighet, som särskilt ska säkerställa stabila anbudsförfaranden, för- och efterhandskontroller.
i)
Lagstiftning som förenklar och påskyndar licensförfaranden för företag, industriell verksamhet och yrken.
j)
Förändra den institutionella ramen för den grekiska konkurrensmyndigheten (HCC) i syfte att öka dess oberoende, införa rimliga tidsfrister for undersökningar och utfärdande av beslut samt ge myndigheten befogenhet att avvisa klagomål.
k)
Förbättra förvaltningen av offentliga tillgångar, i syfte att inbringa minst 1 miljard EUR per år under perioden 2011-2013.
l)
Vidta åtgärder som syftar till att avlägsna befintliga begränsningar i friheten att tillhandahålla tjänster.
4. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av mars 2011:
a)
Slutligt anta de åtgärder som avses i punkt 3 b.
5. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2011:
a)
Införa en rationell och enhetlig löneskala för den offentliga sektorn som ska gälla för den statliga sektorn, lokala myndigheter och övriga offentliga byråer, med ersättningar som avspeglar produktivitet och arbetsuppgifter.
b)
Vidta åtgärder för att genomföra resultaten av den externa och oberoende funktionsvisa granskningen av de offentliga förvaltningsenheterna.
c)
Förstärka arbetsinspektionen, som ska vara fullt bemannad med kvalificerad personal och ställa upp kvantitativa mål för antalet kontroller som ska utföras.
6. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2011:
a)
Utkastet till budget för 2012 ska inkludera finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 2,2 procent av BNP. Budgeten ska särskilt inkludera följande åtgärder (eller under exceptionella omständigheter, åtgärder som ger motsvarande besparingar): Åtgärder för att ytterligare bredda mervärdesskattebasen genom att varor och tjänster flyttas över från att omfattas av den reducerade skattesatsen till att omfattas av normalskattesatsen (i syfte att inbringa ytterligare minst 300 miljoner EUR i skatteintäkter), minska sysselsättningen i den offentliga sektorn utöver regeln om 1 nyrekrytering för var femte pensionsavgång i den offentliga sektorn (i syfte att spara minst 600 miljoner EUR), införa punktskatt på alkoholfria drycker (för ett totalt belopp av minst 300 miljoner EUR), öka fastighetsskatten genom en uppdatering av taxeringsvärdena (för att skapa minst 200 miljoner EUR i extra skatteintäkter), omorganisera förvaltningen på regional och lokal nivå (i syfte att ge besparingar på minst 500 miljoner EUR), minska den offentliga förbrukningen (med minst 300 miljoner EUR i förhållande till 2011 års nivå), en nominell frysning av pensionerna, effektivisera skönstaxeringen av fria yrkesutövare (i syfte att inbringa minst 100 miljoner EUR), minska transfereringar till offentliga företag (med minst 800 miljoner EUR) efter det att de omstrukturerats, införa behovsprövade arbetslöshetsunderstöd (i syfte att ge besparingar på 500 miljoner EUR), driva in ytterligare inkomster från spellicenser (minst 225 miljoner EUR i licensförsäljningar och 400 miljoner EUR i licensavgifter).
b)
Trappa ned skattehinder för fusioner och förvärv.
c)
Förenkla tullklareringsförfarandet vid export och import.
d)
Ytterligare öka utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna.
e)
Fullt ut genomföra programmet för bättre lagstiftning i syfte att minska de administrativa bördorna med 20 % (jämfört med 2008).
7. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2011:
a)
Slutligt anta de åtgärder som avses i punkt 6 a.
b)
Förstärka förvaltningskapaciteten hos alla myndigheter och mellanhandsorgan som förvaltar operativa program inom ramen för den nationella strategiska referensramen 2007-2013 och deras certifiering enligt ISO 9001:2008 (kvalitetsstyrning).
Artikel 3
Grekland ska fullt ut samarbeta med kommissionen och utan dröjsmål, på en motiverad begäran från den senare, översända alla uppgifter eller dokument som är nödvändiga för att övervaka att detta beslut följs.
Artikel 4
1. Grekland ska varje kvartal inkomma med en rapport till rådet och kommissionen som beskriver vilka politiska åtgärder som vidtagits för att följa detta beslut.
2. De rapporter som avses i punkt 1 ska innehålla närmare uppgifter om
a)
konkreta åtgärder som har genomförts vid tidpunkten för rapporten i syfte att efterleva detta beslut, även deras kvantifierade budgeteffekter,
b)
konkreta åtgärder som planeras till ett senare datum i syfte att efterleva detta beslut, tidsplanen för genomförandet och en uppskattning av deras budgeteffekter,
c)
det månatliga genomförandet av statsbudgeten,
d)
statistiska uppgifter för året om budgetgenomförandet i socialförsäkringssektorn, i kommuner och lokala församlingar samt förvaltningen av offentliga medel utanför budgeten,
e)
offentliga skuldemissioner och skuldåterbetalningar,
f)
utvecklingen när det gäller tillsvidareanställningar och visstidsanställningar inom den offentliga sektorn,
g)
offentliga utgifter som ännu inte utbetalats (kumulerade försenade utbetalningar),
h)
offentliga företags och andra offentliga enheters finansiella ställning.
3. Kommissionen och rådet ska analysera rapporterna för att avgöra om Grekland efterlever detta beslut. Inom ramen för dessa bedömningar får kommissionen ange vilka åtgärder som krävs för att följa den anpassningsbana för att korrigera det alltför stora underskottet som fastställts genom detta beslut.
Artikel 5
Detta beslut får verkan samma dag som det meddelas.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Luxemburg den 8 juni 2010.