PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 792/2011
av den 5 augusti 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Thailand
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallat grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EU) nr 118/2011 (2) (förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Thailand.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 april 2010 av Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del - i detta fall mer än 50 % - av unionens produktion av vissa ringpärmsmekanismer. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
(3)
Såsom anges i skäl 7 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 april 2009-31 mars 2010 (undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(4)
Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) inkom flera berörda parter med skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så begärde, särskilt två importörer och den thailändska tillverkaren, gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse. Förutom de kontroller som anges i skäl 6 i förordningen om preliminär tull gjordes ett ytterligare kontrollbesök hos Rima Benelux Holding BV, den enda användare som hade samarbetat i undersökningen genom att besvara ett frågeformulär för användare.
(6)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Thailand och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
(7)
De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
3. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas härmed skälen 8-11 i förordningen om preliminär tull.
4. DUMPNING
4.1 Normalvärde
(9)
Såsom anges i skäl 14 i förordningen om preliminär tull samarbetade endast en thailändsk exporterande tillverkare i undersökningen, och som svarade för all export från Thailand till unionen under undersökningsperioden. Den exporterande tillverkaren och en samarbetsvillig icke närstående importör hävdade att den oberoende externa expert som bistod kommissionen under kontrollbesöket på plats hos den exporterande tillverkaren hade gjort vissa beräkningsfel i sin rapport. En av expertens uppgifter var att undersöka nickelbeläggningsprocessen och den mängd råvaror som förbrukades av den exporterande tillverkaren i de olika tillverkningsfaserna. Såsom nämns i skäl 15 i förordningen om preliminär tull framgick det av undersökningen att den exporterande tillverkaren hade lämnat ofullständiga och oriktiga uppgifter med avseende på viktiga delar av sina tillverkningskostnader och om andra råvaror. Kommissionen undersökte påståendena från den exporterande tillverkaren och en importör rörande beräkningsfel i expertens rapport och drog slutsatsen att de saknade grund. Undersökningsresultaten i skäl 15 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
(10)
Den exporterande tillverkaren och importören bestred också de preliminära slutsatserna i skälen 19-20 i förordningen om preliminär tull. De hävdade särskilt att den metod som använts för att preliminärt fastställa normalvärdet för andra produkttyper än för de produkttyper som ett särskilt normalvärde hade fastställts för var alltför för höga, eftersom metoden felaktigt hade grundats på ett aritmetiskt genomsnitt av normalvärdena. Kommissionen godtog detta påstående, justerade metoden och reviderade beräkningen av normalvärdet för dessa andra produkttyper med hänsyn till den thailändska tillverkarens produktmix, som mer exakt avspeglar tillverkarens situation.
(11)
Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att siffrorna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler på 16 respektive 8 % var för höga. Den exporterande tillverkaren hävdade att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte borde överstiga 12,59 %, vilket avspeglade tillverkarens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader exklusive inrikes fraktkostnader.
(12)
Såsom anges i skälen 15-17 i förordningen om preliminär tull var den exporterande tillverkaren inte samarbetsvillig under undersökningen och lämnade inte uppgifter om sina fullständiga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Under dessa omständigheter och med tanke på att företaget inte lämnade några ytterligare förklaringar om sina fullständiga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, beslutade kommissionen att fortsätta att förlita sig på de uppgifter som lämnats i klagomålet. Mot bakgrund av de tillgängliga uppgifterna och så långt det kunde bekräftas ansågs siffran 16 % för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader vara rimlig. Argumentet avvisades därför.
(13)
Den exporterande tillverkaren hävdade att den vinstnivå på 8 % som använts i den preliminära beräkningen var alltför hög, och att en vinstnivå på 5 % i stället borde ha använts. De argument som framfördes var för det första att en vinstnivå på 5 % hade använts för vinstmålen i bedömningen av skada, och för det andra att en sådan vinstnivå skulle överensstämma med tidigare undersökningar rörande samma produkt. När det gällde det första argumentet konstaterade kommissionen att fastställandet av ett vinstmål för unionsindustrin och den vinstnivå som använts för fastställandet av ett normalvärde inte följer samma logik och att värdet därför inte behöver vara detsamma. I fråga om det andra argumentet instämde kommissionen i att det fanns vissa grunder för att använda samma vinstnivå som i tidigare undersökningar av samma produkt. Kommissionen beslutade sig därför för att godta detta argument och ändra den vinstnivå som använts i beräkningen av normalvärdena i enlighet med detta.
(14)
Efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter framförde unionsindustrin och den exporterande tillverkaren vissa synpunkter. Unionsindustrin höll inte med om den korrigering som gjorts av vinstmarginalen och hävdade att vinstnivån på 5 % inte var tillräcklig för att täcka lönsamhetskraven för de tre närstående företag som deltog i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten, men lämnade dock inga ytterligare vägande argument för detta. Argumentet avvisades därför.
(15)
Den exporterande tillverkaren hävdade å sin sida att den kostnad för avskrivningar, anläggningsarbeten och försäkringar som använts i beräkningen av normalvärdet för en produkttyp inte var densamma som den kostnad som hade använts för de andra produkttyperna, och att samma siffra borde gälla för alla typer. Kommissionen kontrollerade påståendet och fann ett fel i beräkningen. I motsats till den exporterande tillverkarens påstående fanns felet emellertid i beräkningen av normalvärdet för de andra produkttyperna. I enlighet med detta gjordes en korrigering av normalvärdet för de andra typerna.
(16)
Den exporterande tillverkaren hävdade också att normalvärdet för andra produkttyper än för de produkttyper för vilka ett särskilt normalvärde hade fastställts inte fullständigt beaktade den exporterande tillverkarens verkliga produktmix. I detta sammanhang upprepade den exporterande tillverkaren sitt påstående om att ett vägt genomsnitt av de normalvärden som fastställs borde användas för de andra produkttyperna, vilket skulle avspegla den exporterande tillverkarens verkliga produktmix. Såsom anges i skäl 10 samtyckte kommissionen till att se över beräkningen av normalvärdet för dessa andra produkttyper för att beakta den thailändska tillverkarens verkliga produktmix, och oavsett de faktiska försäljningsvolymerna för varje typ beräknades ett normalvärde för små, medelstora och stora ringpärmsmekanismer. Kommissionen avvisade emellertid argumentet att en vägd faktor grundad på exportörens försäljning till unionen dessutom skulle beaktas eftersom den ansåg att det argumentet saknade grund.
(17)
Dessutom hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionens metod för att beräkna normalvärdet på grundval av ringpärmsmekanismernas längd var inexakt och ofullständig och föreslog en ny metod för beräkningen av genomsnitten, som beaktade ringpärmsmekanismernas olika längder på ett mer exakt sätt. Såsom anges i skäl 16 beräknade kommissionen ett normalvärde för andra produkttyper än för dem som ett särskilt normalvärde hade fastställts för, och beräknade normalvärdena för att avspegla små, medelstora och stora ringpärmsmekanismer. Exportörens beräkning befanns vara bristfällig och resultatorienterad. Argumentet avvisades därför.
(18)
Förutom de ändringar som anges ovan och i avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 15-20 i förordningen om preliminär tull beträffande fastställande av normalvärde härmed slutgiltigt.
4.2 Exportpris och prisjämförelse
(19)
Den exporterande tillverkaren hävdade att den valuta som använts för beräkningen av transportkostnader i beräkningen av dumpning inte var korrekt. Kommissionen godtog detta argument.
(20)
Eftersom inga synpunkter har lämnats bekräftas härmed slutgiltigt innehållet i skälen 21-24 i förordningen om preliminär tull om fastställande av exportpris och jämförelse med exportpriserna med respektive normalvärde.
4.3 Dumpningsmarginal
(21)
Den exporterande tillverkaren hävdade att beräkningen av dumpningsmarginalen inte beaktade det särskilda normalvärdet för två produkttyper. Argumentet godtogs, och beräkningen ändrades i enlighet med detta.
(22)
Mot bakgrund av ovanstående ändringar i beräkningen av normalvärdet och jämförelsen, och efter justering av den felberäkning av exportpriset som nämns ovan, är den slutliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av nettopriset cif vid unionens gräns före tull, följande:
Exporterande tillverkare
Dumpningsmarginal
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailand
16,3 %
(23)
Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren svarade för hela den thailändska exporten av den berörda produkten till unionen ansågs det att den övriga dumpningsmarginalen skulle fastställas till den dumpningsmarginal som konstaterats för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, dvs. 16,3 %.
5. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(24)
Eftersom inga andra synpunkter har lämnats bekräftas härmed den definition av unionsindustrin som anges i skälen 28-32 i förordningen om preliminär tull.
6. SKADA
6.1 Unionens förbrukning och import från Thailand
(25)
Den thailändska tillverkaren och flera importörer ifrågasatte de utvecklingstendenser i unionens förbrukning som fastställs i förordningen om preliminär tull. De hävdade i synnerhet att förbrukningen minskade i högre utsträckning än vad som preliminärt fastställts (med cirka 30 %). De efterfrågade även klargöranden angående den metod som använts av kommissionen för att fastställa förbrukningen, eftersom ringpärmsmekanismer omfattas av en avdelning i tulltaxan som även innehåller andra produkter.
(26)
Det bör nämnas att även om dessa berörda parter bestred slutsatserna om förbrukning har de inte lämnat några bestyrkande uppgifter eller siffror för att underbygga sina argument. De pekade inte heller på några brister i metoden.
(27)
När det gäller metoden bör det erinras om att förbrukningen enligt skäl 33 i förordningen om preliminär tull fastställdes på grundval av kontrollerade försäljningssiffror som lämnats i svaren på de frågeformulär som sänts till de samarbetsvilliga parterna (de två unionstillverkarna och den thailändska exportören för perioden 2008 fram till undersökningsperioden) och på grundval av siffror från Eurostat för den övriga importen. Med tanke på att ringpärmsmekanismer från andra försörjningskällor är föremål för antidumpningsåtgärder registreras importen (från alla källor) i databasen för tulltaxan (Taric), som i stor utsträckning är specifik för den undersökta produkten. Dessa underavdelningar användes för att garantera att endast import av den berörda produkten beaktades, trots en mindre uppdatering av produktdefinitionen i denna undersökning.
(28)
Med tanke på att Eurostats siffror anges i kilo medan förbrukningen beräknas i delar, begärde en importör dessutom klargöranden av den metod som använts för att omvandla kilo till delar. Det bör klargöras att en omvandlingsfaktor på 50 gram/del har använts, vilket överensstämmer med tidigare undersökningar och befanns vara en rimlig faktor vid en jämförelse med de uppgifter som lämnats av den thailändska exporterande tillverkaren. Det ska också tilläggas att om kommissionen hade använt den exakta genomsnittsvikten per del på grundval av de uppgifter som lämnats av den thailändska exporterande tillverkaren, skulle importen från Thailand under hela skadeundersökningsperioden ha visat en skarpare ökning, både när det gäller totala volymer (med 25 % jämfört med siffran på 19 % som fastställdes i förordningen om preliminär tull) och marknadsandelarna (från 11,8 till 15,5 %, jämfört med 12,0 till 15,0 % som fastställdes i förordningen om preliminär tull).
(29)
En importör hävdade också att den thailändska importen faktiskt minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden, men detta argument grundades på importvärdet - och inte på volymen - för hela tulltaxan, vilket innebar att det omfattade andra produkter än de produkter som undersöks. Detta påstående avvisades därför.
(30)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas härmed slutsatserna i skälen 33-40 i förordningen om preliminär tull angående unionens förbrukning (som minskade med över 15 % mellan 2008 och undersökningsperioden) och import från Thailand.
6.2 Unionsindustrins ekonomiska situation
(31)
En importör hävdade att bedömningen av skada var ensidig eftersom unionsindustrins dåliga ekonomiska situation borde övervägas tillsammans med situationen för ett av dess närstående företag, som enligt uppgift gick med vinst i försäljningen av ringpärmsmekanismer. I detta avseende konstateras att bedömningen av skada endast inriktas på unionsindustrins försäljning på unionens marknad av den berörda produkten som tillverkats i unionen. Eftersom det närstående företaget i fråga enligt skäl 69 i förordningen om preliminär tull inte har någon tillverkning i unionen och främst handlar med produkter som inte har ursprung i unionen bör detta företag inte beaktas i bedömningen av skada.
(32)
Utan att det påverkar vad som anges ovan bör det emellertid framhållas att importören inte har lämnat några uppgifter som visar att det ovannämnda närstående företagets ekonomiska situation skulle vara god. Tvärtom visar de siffror som inhämtats under undersökningen att även detta företags försäljningsvolym av ringpärmsmekanismer minskade väsentligt under undersökningsperioden.
(33)
Med hänsyn till ovanstående och i avsaknad av andra synpunkter med avseende på skadeanalysen bekräftas härmed skälen 41-57 i förordningen om preliminär tull, och slutsatsen dras att unionsindustrin har vållats väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
7. ORSAKSSAMBAND
7.1 Verkningar av den dumpade importen
(34)
Även om några berörda parter bestred de preliminära slutsatserna om verkningar av andra faktorer (se nedan), bestred ingen av dem den preliminära slutsatsen att den dumpade importen från Thailand har vållat unionsindustrin skada. Därför bekräftas härmed slutsatserna i skälen 58-64 i förordningen om preliminär tull.
7.2 Verkan av andra faktorer
(35)
Några berörda parter bestred de preliminära slutsatserna rörande verkningar av andra faktorer, och hävdade att växlande minskningar av efterfrågan, konkurrensen mellan unionstillverkare, import från Indien och självförvållad skada skulle vara de främsta orsakerna till skada.
(36)
När det gäller minskningen av efterfrågan hänvisas till skälen 25-30, där den utvecklingstendens för förbrukningen som fastställs i förordningen om preliminär tull bekräftas. Påståendena om att verkningarna av den minskade efterfrågan har underskattats avvisas därför. Det bör emellertid erinras om att kommissionen i skäl 67 i förordningen om preliminär tull drar slutsatsen att den minskade förbrukningen faktiskt kan ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, även om detta förstärktes betydligt av den dumpade importen. Verkningarna av den minskade förbrukningen var emellertid inte sådana att de skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som påvisats.
(37)
Den thailändska exportören hävdade också att den skada som unionsindustrin lidit även vållades av konkurrensen mellan unionstillverkarna. Exportören grundade främst detta argument på att unionsindustrins förlust av marknadsandelar sammanföll med den andra unionsexportörens ökade marknadsandel.
(38)
Även om de beräkningar som lämnats av den thailändska exportören inte är helt riktiga, stämmer det dock i detta avseende att den andra tillverkarens marknadsandel generellt sett också ökade under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 30 i förordningen om preliminär tull importerar denna tillverkare emellertid en betydlig mängd ringpärmsmekanismer från Thailand. Under det år då denna tillverkare lyckades öka sin försäljning av unionstillverkade produkter och sina marknadsandelar ökade företaget intressant nog även sin försäljning av ringpärmsmekanismer från Thailand betydligt. Faktum är att tillverkaren till och med blev en stor importör av thailändska ringpärmsmekanismer genom att köpa en stor del av den thailändska exporten under det året. Även om den andra unionstillverkaren mycket riktigt lyckades ta över en del marknadsandelar från unionsindustrin är det därför svårt att inte dra slutsatsen att detta företag lyckades med detta eftersom det också drog fördel av dumpad import av ringpärmsmekanismer från Thailand. Det erinras om att denna tillverkare undantogs från definitionen av unionsindustri på grund av dess omfattande importverksamhet jämfört med den egna tillverkningen.
(39)
Dessutom upprepade de berörda parterna det påstående som behandlas i skäl 69 i förordningen om preliminär tull om att indisk import också vållade unionsindustrin skada. Detta påstående grundades på det faktum att Indien innehar en andel på omkring 50 % av unionsmarknaden, dvs. tre gånger så stor andel som Thailand, och att de motsvarande genomsnittliga priserna minskade med 3 % mellan 2009 och undersökningsperioden, och därmed underskred unionspriserna med 24 %. Det betonades även att en betydande andel av den indiska importen köptes av ett närstående företag till unionsindustrin.
(40)
Inga nya argument lämnades emellertid i detta avseende, och dessa påståenden har redan behandlats i förordningen om preliminär tull. Även om den indiska importen totalt sett mycket riktigt var allmänt högre än Thailands import framgår det av förordningen om preliminär tull att ländernas import utvecklades på olika sätt. Den thailändska importen ökade totalt sett under skadeundersökningsperioden, både i absoluta och relativa termer, medan den indiska importen minskade (med nästan 10 %), och även marknadsandelarna minskade något. Dessutom var de indiska genomsnittliga priserna högre än det thailändska importpriset. Även om ett företag som är närstående till unionsindustrin importerar ringpärmsmekanismer från Indien fastställdes det under undersökningen att nivån på denna import har minskat betydligt under åren, vilket nämns i skäl 32.
(41)
Avslutningsvis hävdade flera berörda parter också att klaganden förlorade sina kunder för att klaganden blev aktiv i efterföljande marknadsled via sitt moderbolag, Ring International Holding (RIH), och att försäljningen av ringpärmsmekanismer till närstående företag bör övervägas noggrant eftersom den enligt deras mening inte skedde enligt principen om armlängds avstånd. Dessa påståenden avvisades emellertid eftersom de saknade belägg, och undersökningen visade att försäljningen till närstående företag var försumbar jämfört med den totala försäljningen.
7.3 Slutsats om orsakssamband
(42)
På grundval av detta bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 65-76 i förordningen om preliminär tull. Även om andra faktorer än import hade en viss inverkan på unionsindustrins situation dras slutsatsen att den dumpade importen från Thailand har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen, baserat på en analys där man på lämpligt sätt gjort åtskillnad mellan verkningarna av alla kända faktorer och den skadliga verkningen av den dumpade importen.
8. UNIONENS INTRESSE
(43)
Två av de fem importörer som samarbetade under undersökningen reagerade på meddelandet av preliminära slutsatser och lämnade skriftliga synpunkter. En av dessa importörer samt en annan importör begärde att få höras. Kommissionen beslutade även att göra ett besök hos den enda användare som deltog i undersökningen.
(44)
Inga synpunkter lämnades med avseende på skälen 79-90 i förordningen om preliminär tull om beskrivningen av marknaden och avsnittet om unionsindustrins intresse.
8.1 Importörer och handlare
(45)
För det första erinras om att kommissionen i förordningen om preliminär tull drog slutsatsen att införandet av åtgärder endast kan ha en väsentlig negativ inverkan på situationen för en importör, som även tillverkar ringpärmsmekanismer i unionen. Denna importör reagerade inte på införandet av provisoriska åtgärder.
(46)
En annan importör, som också begärde en utfrågning under ledning av förhörsombudet, ifrågasatte främst beräkningen av dumpningsmarginalen, bedömningen av skada och beräkningen av unionens förbrukning. Importören lämnade emellertid inga nya synpunkter på analysen av unionens intresse.
(47)
En tredje importör, som stod för 20 % av den totala thailändska importen, begärde en utfrågning där importören, i motsats till den information som tidigare lämnats under undersökningen, förklarade att man inte hade upphört med alla verksamheter med anknytning till ringpärmsmekanismer - vilket anges i skäl 92 i förordningen om preliminär tull - utan har överfört dem till ett annat kontor. Under utfrågningen förklarade denna importör att dess verksamhet med anknytning till ringpärmsmekanismer endast kompletterar kärnverksamheten, som omfattar andra produkter. Importören utesluter inte att fortsätta att importera ringpärmsmekanismer från Thailand även om åtgärder införs. Med tanke på de fasta utgifterna för sitt stora distributionsnät kommer detta emellertid att vara beroende av nivån på antidumpningstullen och på möjligheten att höja priset till kunderna. Denna importör skulle alternativt inte lida några större negativa konsekvenser av att upphöra med sin verksamhet med anknytning till ringpärmsmekanismer med tanke på att denna del av verksamheten är av mindre vikt jämfört med importörens totala verksamhet.
8.2 Användare
(48)
Såsom nämns i skäl 5 kontrollerades svaren på frågeformuläret från den enda samarbetsvilliga användaren under ett besök hos användaren efter införandet av provisoriska åtgärder. Denna användare köper varor från ett antal olika källor, inklusive unionen, Indien och Thailand. Användaren importerade även från Kina, men ändrade sin försörjningskälla sedan införandet av antidumpningstullar.
(49)
Den thailändska importen står för cirka 10 % av användarens sammanlagda inköp av ringpärmsmekanismer, och företaget bestämde sig för att inte importera thailändska produkter efter införandet av de provisoriska åtgärderna. Även om åtgärderna dittills inte föreföll ha haft någon större inverkan på importörens ekonomiska situation beklagade detta företag emellertid att dess försörjningskällor hade begränsats, och särskilt att det nu inte kan förlita sig på kortsiktiga leveranser av ringpärmsmekanismer.
(50)
Berörda parter upprepade det påstående som redan har behandlats i förordningen om preliminär tull, dvs. att införandet av åtgärder skulle leda till begränsade försörjningskällor på unionsmarknaden. I detta sammanhang är det värt att nämna att undersökningen mycket riktigt visade att unionsmarknaden kännetecknas av ett begränsat antal aktörer. Det finns en tillverkare i Indien, en i Thailand, två i unionen och några i Kina. Syftet med antidumpningsåtgärder är att återställa rättvis konkurrens på unionsmarknaden, inte att förhindra import. Detta kan visserligen leda till minskad import, men åtgärderna uppväger importens snedvridande verkan på handeln. Detta är emellertid i sig inte ett tillräckligt skäl för att ifrågasätta införandet av åtgärder mot dumpad import. Man kan till och med hävda att rättvis konkurrens måste garanteras på uniondmarknaden för att se till att alla försörjningskällor upprätthålls på lång sikt.
(51)
Med en nivå på den slutgiltiga tullen som är lägre än den preliminära tullen förväntas att thailändsk import fortfarande kan komma in på unionens marknad, trots att undersökningen har visat att det finns andra försörjningskällor, även om de är begränsade till antalet.
8.3 Slutsats om unionens intresse
(52)
Mot bakgrund av ovanstående och eftersom inga andra synpunkter inkommit, bekräftas härmed skälen 77-110 i förordningen om preliminär tull. På grundval av tillgänglig information om unionens intresse dras också slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av slutgiltiga åtgärder mot import av ringpärmsmekanismer med ursprung i Thailand.
9. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
9.1 Nivå för undanröjande av skada
(53)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter på nivån för undanröjande av skada bekräftas slutsatserna i skälen 111-114 i förordningen om preliminär tull.
9.2 Slutgiltiga åtgärder
(54)
När det gäller det tullbelopp som skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen har det framförts åsikter om att antidumpningstullen bör sänkas till 6 %, eftersom den indiska importen enligt uppgift inte är dumpad och är 6 % högre än den thailändska importen. I detta avseende konstateras att syftet med antidumpningstullar inte är att justera priser till andra försörjningskällor, utan att undanröja de snedvridande verkningarna av skadevållande dumpning.
(55)
Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar den konstaterade dumpningen. Denna beräknades till 16,3 %, och har minskat betydligt sedan det preliminära skedet.
(56)
Mot denna bakgrund är tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstullen för den samarbetsvilliga exportören 16,3 %.
10. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(57)
Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån för den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen. Eftersom den slutgiltiga tullen är lägre än den preliminära tullen bör de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga tullsatsen frisläppas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av ringpärmsmekanismer som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taricnummer 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 och 8305100036) med ursprung i Thailand. Vid tillämpningen av denna förordning anses ringpärmsmekanismer bestå av åtminstone två stålplattor eller ståltrådar på vilka åtminstone fyra halvringar av ståltråd är fastsatta och vilka hålls samman av ett stålomslag. De kan öppnas antingen genom att man drar isär halvringarna eller med hjälp av en liten utlösningsmekanism i stål som är fastsatt på ringpärmsmekanismen.
2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 ska vara 16,3 %.
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 118/2011 ska tas ut slutgiltigt till den slutgiltiga tullsats som införs enligt artikel 1 i den här förordningen. Belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för den slutgiltiga antidumpningstullen ska frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2011.