ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 20 december 2010
om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Ungern
(Text av betydelse för EES)
(2010/792/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien,
med beaktande av anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, särskilt bilaga X kapitel 3 punkt 2,
med beaktande av Ungerns begäran, och
av följande skäl:
(1)
I anslutningsakten från 2003 föreskrivs att Ungern, enligt de villkor som fastställs i akten, under en sjuårsperiod efter anslutningen, vilken löper ut den 30 april 2011, får fortsätta att förbjuda fysiska personer som inte är bosatta i Ungern eller är ungerska medborgare och juridiska personer att förvärva jordbruksmark. Detta är ett tidsbegränsat undantag från den fria rörligheten för kapital som fastställs i artiklarna 63 och 66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Övergångsperioden kan bara förlängas med ytterligare tre år.
(2)
Ungern begärde den 10 september 2010 att övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark förlängs med tre år.
(3)
Den främsta orsaken till att övergångsperioden beviljades var behovet av att säkra de samhällsekonomiska villkoren för jordbruksverksamhet till följd av införandet av den inre marknaden och övergången till den gemensamma jordbrukspolitiken i Ungern. Framför allt var syftet att minska farhågorna för de eventuella konsekvenserna för jordbrukssektorn av en liberalisering av förvärvet av jordbruksmark till följd av de stora skillnaderna vad gäller markpriser och inkomster jämfört med Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike (nedan kallade EU-15). Syftet med övergångsperioden var också att förenkla privatiseringsförfarandet och återlämnandet av jordbruksmark till jordbrukare. Redan i sin rapport av den 16 juli 2008 om En översyn av övergångsbestämmelser om förvärv av jordbruksfastigheter, som fastställs i anslutningsfördraget från 2003, (nedan kallad halvtidsöversynen) betonade kommissionen nödvändigheten av att detta förfarande skulle vara slutfört vid utgången av den fastställda övergångsperioden (1).
(4)
Trots en ökad konvergens mellan markpriserna i Ungern och priserna inom EU-15 efter Ungerns EU-anslutning, är enligt uppgift från Ungern, den genomsnittliga skillnaden i markpriser fortfarande i storleksordningen 3-20. Fullständig konvergens i fråga om markpriser var inte förväntad eller ansågs inte ens som ett nödvändigt villkor för att avsluta övergångsperioden. De betydande prisskillnaderna mellan Ungern och EU-15 är dock av en sådan storleksordning att de fortfarande kan utgöra ett hinder för en friktionsfri utveckling mot priskonvergens. Samtidigt minskade inkomstskillnaderna mellan ungerska jordbruksanställda och jordbrukare och inkomsterna inom denna sektor i EU-15, men det finns fortfarande skillnader. Enligt uppgifter från Eurostat har den ungerska jordbrukssektorn drabbats relativt hårt av den pågående finansiella och ekonomiska krisen. Realinkomsten för ungerska jordbruksarbetare föll under 2009 snabbast i EU (cirka 30 % jämfört med genomsnittliga 12 % i EU). Låga inkomster har varit kopplade till sämre kreditvillkor än i de flesta EU-15-länder, både vad gäller de nominella räntesatserna och de krediter som funnits tillgängliga för jordbrukare. Det efter Ungerns anslutning förväntade ökade antalet nya finansiella institut från EU-15 i Ungern har på grund av den finansiella och ekonomiska krisen inte kommit till stånd.
(5)
Även om återlämningsförfarandet fortskridit under övergångsperioden har det uppstått problem framför allt sedan 2008 vilket är anledningen till att det ännu inte slutförts. Samma tendens har kunnat konstaterats när det gäller privatiseringen av jordbruksmark. Osäkerhet i fråga om äganderätt och otillräckliga krediter och försäkringsmöjligheter för jordbrukare försvagar ytterligare den ungerska marknaden för jordbruksmark och utgör fortfarande ett hinder för att den ska fungera på tillfredsställande sätt.
(6)
Med hänsyn till detta kan man förvänta sig att priserna på jordbruksmark i Ungern kommer att utsättas för ytterligare tryck om restriktionerna hävs den 1 maj 2011 - vilket de ungerska myndigheterna tror. Med beaktande av det stora antalet aktörer, den mycket uppsplittrade ägarstrukturen på den ungerska marknaden för jordbruksmark - som inte nämnvärt förändrats sedan anslutningen - och det stora antalet arrenden skulle konsekvenserna sannolikt bli kännbara inom hela jordbrukssektorn. Således finns det en risk för allvarliga störningar inom den ungerska marknaden för jordbruksmark då övergångsperioden löper ut.
(7)
En förlängning på tre år av den övergångsperiod som avses i anslutningsakten, bilaga X kapitel 3 punkt 2 bör således beviljas.
(8)
För att kunna förbereda marknaden fullt ut för liberaliseringen är det också fortsättningsvis av yttersta vikt, även i ett ogynnsamt ekonomiskt klimat, att se till att förbättringar åstadkoms vad gäller kredit- och försäkringsmöjligheter för jordbrukare samt att återlämning och privatisering av jordbruksmark fortsätter under övergångsperioden, vilket poängteras i halvtidsöversynen.
(9)
Ökat tillflöde av utländskt kapital till marknaden för jordbruksmark i Ungern kan också medföra eventuella fördelar för denna marknad. Ökade utländska investeringar i den ungerska jordbrukssektorn skulle, enligt halvtidsöversynen, även få betydande långtidskonsekvenser för kapital- och kunskapstillgången, för det sätt på vilket jordbruksmarknaden fungerar och på jordbruksproduktiviteten. En successiv minskning av restriktionerna vad gäller utländskt ägande under övergångsperioden skulle också bidra till att förbereda den ungerska marknaden inför en fullständig liberalisering.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den övergångsperiod för förvärv av jordbruksmark i Ungern som avses i anslutningsakten från 2003, bilaga X kapitel 3 punkt 2, ska förlängas till och med den 30 april 2014.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 20 december 2010.