ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE
ze dne 13. října 2011
o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
(Text s významem pro EHP)
(2011/695/EU)
PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci systému pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vytvořeném podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Komise zkoumá a rozhoduje o případech správním rozhodnutím, jež podléhá soudnímu přezkoumání ze strany Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“).
(2)
Komise je povinna provádět svá řízení ve věcech hospodářské soutěže spravedlivě, nestranně a objektivně a musí zajistit dodržování procesních práv dotyčných stran, jak jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (3), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (4) a v nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (5), jakož i v judikatuře Soudního dvora. Zejména právo dotyčných stran být vyslechnuty před přijetím jim určeného individuálního rozhodnutí, které by se jich mohlo nepříznivě dotknout, je základním právem práva Evropské unie uznaným Listinou základních práv, a zejména článkem 41 této listiny (6).
(3)
V zájmu zajištění účinného uplatňování procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (jiné zúčastněné strany), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (stěžovatelé) a osoby jiné než osoby uvedené v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetí osoby ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) účastnících se řízení ve věcech hospodářské soutěže by odpovědnost za dohled nad dodržováním těchto práv měla být svěřena nezávislé osobě, která má zkušenosti v oblasti hospodářské soutěže a jejíž bezúhonnost přispívá k objektivitě, průhlednosti a účinnosti těchto řízení.
(4)
Komise v roce 1982 pro tyto účely zřídila funkci úředníka pro slyšení, provedla její revizi v rozhodnutí Komise 94/810/ESUO, ES ze dne 12. prosince 1994 o mandátu úředníků pro slyšení v řízeních před Komisí ve věcech hospodářské soutěže (7) a v rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (8). V současnosti je nezbytné vyjasnit a dále posílit úlohu úředníka pro slyšení a přizpůsobit mandát úředníka pro slyšení s ohledem na vývoj, k němuž došlo v právních předpisech Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(5)
Funkce úředníka pro slyšení byla obecně vnímána jako důležitý příspěvek k řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže z důvodu nezávislosti a odbornosti, jež úředník pro slyšení do těchto řízení vnesl. Aby se zajistila trvalá nezávislost úředníka pro slyšení na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž, měl by být ze správních důvodů přiřazen ke členu Komise se zvláštní odpovědností za hospodářskou soutěž.
(6)
Úředník pro slyšení by měl být jmenován podle pravidel stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise. Jmenování, odvolávání a přeložení úředníků pro slyšení by mělo být zajištěno transparentním způsobem.
(7)
Komise může jmenovat jednoho či více úředníků pro slyšení a měla by jim zajistit jejich podpůrný tým. Pokud úředník pro slyšení při výkonu svých funkcí zjistí střet zájmů, měl by se v daném případě zdržet konání. Pokud úředník pro slyšení nemůže konat, měl by jeho úlohu převzít jiný úředník pro slyšení.
(8)
Úředník pro slyšení by měl postupovat jako nezávislý rozhodčí, jenž usiluje o vyřešení problémů ovlivňujících účinný výkon procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran, stěžovatelů či zúčastněných třetích osob v případě, že tyto problémy nelze vyřešit předchozími kontakty se službami Komise, které jsou odpovědné za vedení řízení ve věcech hospodářské soutěže, jež tato procesní práva musí dodržovat.
(9)
Mandát úředníka pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže by měl být stanoven takovým způsobem, aby byl v průběhu celého řízení zaručen účinný výkon procesních práv v průběhu celého řízení před Komisí podle článků 101 a 102 Smlouvy a nařízení (ES) č. 139/2004, zvláště práva na slyšení.
(10)
V zájmu posílení této úlohy by úředníku pro slyšení měla být přidělena funkce zaručující účinný výkon procesních práv podniků a sdružení podniků v souvislosti s vyšetřovacími pravomocemi Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, jež zmocňuje Komisi k ukládání pokut podnikům a sdružením podniků. Úředníku pro slyšení by měly být přiděleny rovněž zvláštní funkce během této vyšetřovací fáze v souvislosti s žádostmi o zachování profesního tajemství, s právem odmítnout výpověď, s lhůtami pro odpověď na rozhodnutí vyžadující informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i s ohledem na právo podniků a sdružení podniků, na které se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, obdržet informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Při posuzování požadavků činěných ve spojitosti s právem odmítnout výpověď může úředník pro slyšení zvážit, zda podniky nevznášejí jasně nepodložené žádosti o ochranu pouze z taktických důvodů oddalování.
(11)
Úředník pro slyšení by měl být schopen usnadnit vyřešení otázky, zda se na určitý dokument vztahuje profesní tajemství. Pokud podnik či sdružení podniků, jež žádost o zachování profesního tajemství podalo, souhlasí, bude úředníku pro slyšení za tímto účelem dovoleno prověřit dotyčný dokument a učinit vhodné doporučení s odkazem na použitelnou judikaturu Soudního dvora.
(12)
K odpovědnosti úředníka pro slyšení by mělo náležet rozhodnutí, zda třetí osoba prokazuje dostatečný zájem o slyšení. U sdružení spotřebitelů, která žádají o slyšení, by se měl obecně předpokládat dostatečný zájem, jestliže se řízení týká výrobků nebo služeb užívaných konečnými spotřebiteli nebo výrobků nebo služeb, které představují přímé vstupy pro tyto výrobky nebo služby.
(13)
Úředník pro slyšení by měl rozhodnout, zda připustit stěžovatele nebo třetí zúčastněné osoby k ústnímu slyšení, a to na základě zvážení jejich možného příspěvku k objasnění důležitých skutečností případu.
(14)
Právo dotyčných stran na slyšení před vynesením konečného rozhodnutí, které se jich nepříznivě dotkne, je jim zaručeno jejich právem na písemnou odpověď na předběžné stanovisko Komise, jak je stanoveno v prohlášení o námitkách, a jejich právem přednést své důvody při ústním slyšení, pokud o to požádají. V zájmu účinného výkonu těchto práv mají strany, kterým bylo prohlášení o námitkách určeno, právo na přístup k vyšetřovacímu spisu Komise.
(15)
V zájmu zaručení účinného výkonu práv na obhajobu stran, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, by k odpovědnosti úředníka pro slyšení mělo náležet zajistit vyřešení sporů týkajících se přístupu ke spisu či ochrany obchodních tajemství a dalších důvěrných informací mezi těmito stranami a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž. Ve výjimečných případech může úředník pro slyšení přerušit lhůtu, ve které by měl určitý adresát prohlášení o námitkách na toto prohlášení odpovědět, až do vyřešení sporu o přístup ke spisu, pokud by adresát nebyl s to odpovědět v dané lhůtě a její prodloužení by v daném okamžiku nepředstavovalo odpovídající řešení.
(16)
V zájmu zaručení účinného výkonu procesních práv při současném respektování zájmů důvěrnosti by úředník pro slyšení měl být případně schopen nařídit zvláštní opatření upravující přístup ke spisu Komise. Úředník pro slyšení by měl mít zejména pravomoc rozhodnout, že části spisu budou straně požadující přístup zpřístupněny omezeným způsobem, například tím, že omezí množství či kategorie osob disponujících přístupem a použití zpřístupněných informací.
(17)
Úředník pro slyšení by měl být odpovědný za rozhodování o žádostech o prodloužení lhůt stanovených pro odpověď na prohlášení o námitkách, dodatečné prohlášení o námitkách či dopis o skutečnostech nebo lhůtu, během níž jiné zúčastněné strany, stěžovatelé nebo třetí zúčastněné osoby mohou vznášet připomínky v případě neshody mezi některou z těchto osob a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž.
(18)
Úředník pro slyšení by měl podporovat efektivitu ústního slyšení mezi jiným pomocí všech vhodných přípravných opatření, včetně včasného rozeslání předběžného seznamu účastníků a předběžného programu.
(19)
Ústní slyšení umožňuje stranám, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, a jiným zúčastněným stranám další výkon jejich práva na slyšení tím, že ústně přednesou své důvody před Komisí, která by měla být zastoupena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, jakož i jinými službami, jež přispívají k další přípravě rozhodnutí, jež má Komise přijmout. Ústní slyšení by mělo poskytnout další příležitost zajistit, že dojde k co největšímu objasnění všech relevantních skutečností - ať jsou, nebo nejsou pro dotyčné strany příznivé, včetně skutkových okolností souvisejících se závažností a trváním údajného protiprávního jednání. Ústní slyšení by mělo stranám rovněž umožnit přednést jejich důvody týkající se skutečností, jež mohou být důležité v souvislosti s možným uložení pokut.
(20)
Za účelem zlepšení efektivity ústního slyšení může úředník pro slyšení povolit stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, dalším osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států klást během slyšení otázky. Ústní slyšení by nemělo být veřejné, aby se zaručilo, že se všichni účastníci mohou vyjadřovat svobodně. Informace sdělené během ústního slyšení by se proto měly použít výhradně k účelu soudních a/nebo správních řízení, kterými se provádí články 101 a 102 Smlouvy. V případě oprávněnosti ochrany obchodního tajemství či jiných důvěrných informací by úředník pro slyšení měl mít možnost vyslechnout osoby na uzavřeném zasedání.
(21)
Strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i strany, jež se účastní postupu při narovnání v případech kartelů podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, by měly mít možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v souvislosti s účinným výkonem svých procesních práv.
(22)
Úředník pro slyšení by měl informovat o dodržování účinného výkonu procesních práv během celého řízení ve věcech hospodářské soutěže. Úředník pro slyšení by měl kromě toho a vedle své zpravodajské funkce být schopen vznášet připomínky k dalšímu postupu a objektivitě řízení, a tím přispívat k zajištění toho, aby řízení ve věcech hospodářské soutěže byla uzavřena na základě věcného posouzení všech relevantních skutečností.
(23)
Při sdělování informací o fyzických osobách by úředník pro slyšení měl věnovat zvláště pozornost nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(24)
Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO by mělo být zrušeno,
ROZHODL TAKTO:
KAPITOLA 1
ÚLOHA, JMENOVÁNÍ A POVINNOSTI ÚŘEDNÍKA PRO SLYŠENÍ
Článek 1
Úředník pro slyšení
1. U řízení ve věcech hospodářské soutěže je jmenován jeden či více úředníků pro slyšení, jejichž pravomoci a funkce jsou stanoveny v tomto rozhodnutí.
2. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv během celého řízení před Komisí ve věcech hospodářské soutěže pro provádění článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004 (dále jen „řízení ve věcech hospodářské soutěže“).
Článek 2
Jmenování, odvolání a zastupování
1. Úředníka pro slyšení jmenuje Komise. Toto jmenování se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení, odvolání nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Úředník pro slyšení se přiřazuje z administrativních důvodů ke členu Komise se zvláštní odpovědností za otázky hospodářské soutěže (dále jen „příslušný člen Komise“).
3. Pokud není úředník pro slyšení schopen konat, převezme jeho úlohu jiný úředník pro slyšení. Pokud žádný úředník pro slyšení není schopen konat, jmenuje příslušný člen Komise po konzultaci úředníka pro slyšení případně jiného příslušného úředníka Komise, který se neúčastní v daném případě, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.
4. V případě skutečného či možného střetu zájmů se úředník pro slyšení zdrží konání v daném případě. Odstavec 3 se použije.
Článek 3
Způsob fungování
1. Při výkonu svých funkcí koná úředník pro slyšení nezávisle.
2. Při výkonu svých funkcí dbá úředník pro slyšení na nutnost účinného uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s platnými právními předpisy Unie a zásadami stanovenými Soudním dvorem.
3. Při výkonu svých funkcí má úředník pro slyšení přístup k jakýmkoli spisům souvisejícím s řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004.
4. Úředník pro slyšení je informován ředitelem, který na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž odpovídá za vyšetřování případu (dále jen „odpovědný ředitel“), o vývoji řízení.
5. Úředník pro slyšení může příslušnému členu Komise předkládat své připomínky k jakékoli otázce vyplývající z jakéhokoli řízení Komise ve věcech hospodářské soutěže.
6. Pokud úředník pro slyšení předloží příslušnému členu Komise odůvodněná doporučení nebo učiní rozhodnutí stanovená v tomto rozhodnutí, poskytne úředník pro slyšení kopii těchto dokumentů odpovědnému řediteli a právní službě Komise.
7. S každým problémem týkajícím se účinného výkonu procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (dále jen „jiné zúčastněné strany“), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (dále jen „stěžovatel“) a zúčastněných třetích osob ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež se účastní v těchto řízeních, se tyto osoby obrátí nejprve na Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Pokud nedojde k vyřešení daného problému, je možné jej předložit úředníku pro slyšení k nezávislému přezkumu. Žádosti týkající se opatření, na něž se vztahuje lhůta, musí být vzneseny včas v původní lhůtě.
KAPITOLA 2
VYŠETŘOVÁNÍ
Článek 4
Procesní práva během vyšetřovací fáze
1. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv, jež vznikají v souvislosti s výkonem vyšetřovacích pravomocí Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003 a v řízeních, která mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 má úředník pro slyšení tyto funkce:
a)
Podniky či sdružení podniků mohou požádat úředníka o slyšení o prozkoumání žádostí, aby dokument, který si Komise vyžádala při výkonu pravomocí jí svěřených podle článků 18, 20 nebo 21 nařízení (ES) č. 1/2003, při inspekcích podle článku 13 nařízení (ES) č. 139/2004 nebo v rámci vyšetřovacích opatření v řízeních, jež mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, a který byl Komisi odepřen, byl chráněn profesním tajemstvím ve smyslu judikatury Soudního dvora. Úředník pro slyšení může záležitost přezkoumat, pouze pokud mu podnik či sdružení podniků, jež předkládá žádost, dovolí nahlédnout do informací, u nichž požaduje ochranu profesního tajemství, jakož i do souvisejících dokumentů, jež úředník pro slyšení považuje ke svému přezkumu za nezbytné. Aniž by odhalil obsah potencionálně důvěrného dokumentu, sdělí úředník pro slyšení odpovědnému řediteli a dotyčnému podniku či sdružení podniků svůj předběžný názor a může podniknout vhodné kroky vedoucí ke vzájemně přijatelnému řešení. Pokud se nedospěje k žádnému řešení, může úředník pro slyšení zformulovat odůvodněné doporučení příslušnému členu Komise, aniž by odhalil potencionálně důvěrný obsah dokumentu. Strana, jež žádost předložila, obdrží kopii tohoto doporučení.
b)
Pokud adresát žádosti o informace podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 odmítne odpovědět na dotaz obsažený v takové žádosti a odvolá se přitom na právo odmítnout výpověď stanovené judikaturou Soudního dvora, je možné se po přijetí žádosti ve stanovené lhůtě obrátit v této věci na úředníka pro slyšení. Ve vhodných případech a s ohledem na nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení může úředník pro slyšení učinit odůvodněné doporučení týkající se uplatnitelnosti práva odmítnout výpověď a informovat odpovědného ředitele o svých závěrech, jež je třeba zohlednit v případě každého následného rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003. Adresát žádosti obdrží kopii odůvodněného doporučení.
c)
Pokud adresát rozhodnutí, kterým jsou požadovány informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, má zato, že lhůta stanovená pro jeho odpověď je příliš krátká, může se včas před vypršením původně stanovené lhůty obrátit na úředníka pro slyšení. S přihlédnutím k délce a složitosti žádosti o informace a nárokům vyšetřování rozhodne úředník pro slyšení o případném prodloužení lhůty.
d)
Podniky či sdružení podniků, na něž se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, mají právo na informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Pokud se takový podnik či sdružení podniků domnívá, že je generální ředitelství pro hospodářskou soutěž o jeho procesním postavení patřičně neinformovalo, mohou se obrátit na úředníka pro slyšení, aby záležitost vyřešil. Úředník pro slyšení rozhodne, že generální ředitelství pro hospodářskou soutěž podniku či sdružení podniků, jež podaly žádost, sdělí jeho procesní postavení. Toto rozhodnutí se sdělí podniku či sdružení podniků, jež žádost podalo.
KAPITOLA 3
ŽÁDOSTI O SLYŠENÍ
Článek 5
Třetí zúčastněné osoby
1. Žádosti o slyšení jiných osob než osob uvedených v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetích osob ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) se podávají v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a článkem 16 nařízení (ES) č. 802/2004. Žádosti se podávají písemnou formou a obsahují vysvětlení žadatelova zájmu na výsledku řízení.
2. Po konzultaci odpovědného ředitele úředník pro slyšení rozhodne, zda mají být slyšeny třetí strany. Při posuzování, zda třetí osoba prokázala dostatečný zájem, dbá úředník pro slyšení na to, zda a v jaké míře je žadatel dostatečně dotčen postupem, který je předmětem řízení ve věcech hospodářské soutěže, nebo zda žadatel splňuje požadavky čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 139/2004.
3. Pokud úředník pro slyšení dospěl k názoru, že žadatel neprojevil dostatečný zájem o slyšení, sdělí žadateli písemně důvody svého názoru. Stanoví se lhůta, během které žadatel může písemně vyjádřit své názory. Pokud žadatel vyjádří písemně své názory ve lhůtě stanovené úředníkem pro slyšení a předložené písemné vyjádření nebude mít za následek odlišné posouzení, uvede se nález v odůvodněném rozhodnutí, které se žadateli oznámí.
4. Úředník pro slyšení informuje strany řízení ve věcech hospodářské soutěže o identitě zúčastněných třetích osob, jež projevily zájem o slyšení, od okamžiku zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 s výjimkou případů, v nichž by takový krok způsobil osobě nebo podniku značnou újmu.
Článek 6
Právo na ústní slyšení; účast stěžovatelů a třetích osob na ústním slyšení
1. Na žádost stran, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, nebo jiných zúčastněných stran provede úředník pro slyšení ústní slyšení tak, aby tyto strany mohly dále rozvinout své písemné připomínky.
2. Úředník pro slyšení může případně a po konzultaci odpovědného ředitele rozhodnout, že stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 dá příležitost k vyjádření jejich stanoviska při ústním slyšení stran, pro něž bylo vydáno prohlášení o námitkách, za podmínky, že o to požádají ve svých písemných připomínkách. Úředník pro slyšení může také přizvat zástupce orgánů pro hospodářskou soutěž z třetích zemí, aby se zúčastnili ústního slyšení jako pozorovatelé v souladu s dohodami uzavřenými mezi Unií a třetími zeměmi.
KAPITOLA 4
PŘÍSTUP KE SPISU, DŮVĚRNOST A OBCHODNÍ TAJEMSTVÍ
Článek 7
Přístup ke spisu a přístup k dokumentům a informacím
1. Pokud strana, jež uplatnila své právo na přístup ke spisu, má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které jí nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon práva na slyšení, může úředníku pro slyšení podat odůvodněnou žádost o přístup k těmto dokumentům, s výhradou čl. 3 odst. 7.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 mohou jiné zúčastněné strany, stěžovatelé a třetí zúčastněné osoby ve smyslu článku 5 podat odůvodněnou žádost úředníku pro slyšení za těchto okolností:
a)
Jiné zúčastněné strany, jež mají důvod se domnívat, že nebyly informovány o námitkách určených oznamujícím stranám v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 802/2004.
b)
Stěžovatel, jemuž Komise oznámila svůj záměr zamítnout stížnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004, a který má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které mu nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon jeho práv v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
c)
Stěžovatel, který má za to, že neobdržel kopii nedůvěrného znění prohlášení o námitkách v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 nebo že kopie nedůvěrného znění prohlášení o námitkách nebyla vytvořena způsobem, který umožňuje účinný výkon jeho práv, s výjimkou případů, na které se vztahuje postup při narovnání.
d)
Třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež má důvod se domnívat, že nebyla informována o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 802/2004. Totéž platí pro stěžovatele v případě, na který se vztahuje postup při narovnání, jenž má důvod se domnívat, že nebyl informován o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
3. Úředník pro slyšení přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně jemu adresované žádosti podle odstavce 1 nebo 2 a toto rozhodnutí sdělí osobě, která žádost podala, a každé další osobě, jíž se řízení týká.
Článek 8
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace
1. Pokud má Komise v úmyslu zveřejnit informace, jež mohou představovat obchodní tajemství, nebo jiné důvěrné informace týkající se jakéhokoli podniku či osoby, musí prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž tento podnik či osoby písemně informovat o svém úmyslu a jeho důvodech. Bude stanovena lhůta, v níž dotyčný podnik či osoba mohou předložit jakékoli písemné připomínky.
2. Pokud dotyčný podnik či osoba nesouhlasí se zveřejněním informací, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení. Pokud úředník pro slyšení shledá, že informace zveřejněna být může, neboť nepředstavuje obchodní tajemství či jinou důvěrnou informaci, nebo protože existuje převládající zájem na jejím zveřejnění, uvede toto zjištění v odůvodněném rozhodnutí, jež oznámí dotyčnému podniku či osobě. V rozhodnutí se stanoví den, po němž bude informace zveřejněna. Tento den nesmí být stanoven na dříve než jeden týden ode dne oznámení.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí obdobně i na sdělení informací jejich zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie.
4. V zájmu vyvážení účinného výkonu práv stran na obhajobu s oprávněným zájmem na důvěrnosti může úředník pro slyšení případně rozhodnout, že části spisu, které jsou nezbytné pro výkon práv stran na obhajobu, budou zpřístupněny straně dožadující se přístupu omezeným způsobem, jehož podrobnosti určí úředník pro slyšení.
KAPITOLA 5
PRODLOUŽENÍ LHŮT
Článek 9
Žádosti o prodloužení lhůt
1. Pokud se adresát prohlášení o námitkách domnívá, že lhůta stanovená pro jeho odpověď na prohlášení o námitkách je příliš krátká, může požádat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované odpovědnému řediteli. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty v řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy a nejméně pět dní před uplynutím původní lhůty v řízeních podle nařízení (ES) č. 139/2004. Pokud dané žádosti není vyhověno nebo adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, nesouhlasí s délkou poskytnutého prodloužení, může se před uplynutím původní lhůty v této věci obrátit na úředníka pro slyšení s žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda prodloužení lhůty je nezbytné pro to, aby adresát prohlášení o námitkách mohl účinně vykonávat své právo na slyšení, přičemž také zohlední nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení. V řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy zohlední úředník pro slyšení mimo jiné toto:
a)
rozsah a náročnost spisu;
b)
zda měl adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, předem přístup k informacím;
c)
každou další objektivní překážku, s níž se může setkat adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, při vznášení svých připomínek.
Pro účely posuzování prvního pododstavce písm. a) může být vzato v úvahu množství protiprávního jednání, údajné trvání protiprávního jednání, rozsah a počet dokumentů a rozsah a složitost odborných studií.
2. Pokud se jiné zúčastněné strany, stěžovatel či třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 domnívá, že lhůta pro vyjádření svých názorů je příliš krátká, může usilovat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované včas před uplynutím původní lhůty odpovědnému řediteli. Pokud žádosti není vyhověno, nebo jiná zúčastněná strana, stěžovatel nebo třetí zúčastněná osoba s tímto rozhodnutím nesouhlasí, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení se žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda poskytne prodloužení lhůty.
KAPITOLA 6
ÚSTNÍ SLYŠENÍ
Článek 10
Organizace a fungování
1. Úředník pro slyšení organizuje a vede slyšení upravená v ustanoveních provádějících články 101 a 102 Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 139/2004.
2. Ústní slyšení jsou vedena úředníkem pro slyšení zcela nezávisle.
3. Úředník pro slyšení zajišťuje řádné provádění slyšení a přispívá k objektivitě samotného slyšení a jakéhokoli následně přijatého rozhodnutí.
4. Úředník pro slyšení zajistí, aby ústní slyšení poskytlo adresátům prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, jakož i stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5, jež byly připuštěny k ústnímu slyšení, dostatečnou příležitost k rozvinutí jejich názorů k předběžným zjištěním Komise.
Článek 11
Příprava ústního slyšení
1. Úředník pro slyšení zodpovídá za přípravu ústního slyšení a za tímto účelem podnikne veškerá nezbytná opatření. V zájmu zajištění řádné přípravy ústního slyšení může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele osobám pozvaným ke slyšení předem rozeslat seznam otázek, k nimž se mohou vyjádřit. Úředník pro slyšení může osobám pozvaným ke slyšení rovněž naznačit hlavní oblasti diskuze se zvláštním ohledem na skutečnosti a otázky, na které si adresát prohlášení o námitkách, který požádal o ústní slyšení, přeje upozornit.
2. Za tímto účelem a v zájmu přípravy samotného slyšení se úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele může setkat s osobami pozvanými ke slyšení a popřípadě se službami Komise.
3. Úředník pro slyšení může také předem požádat o písemné oznámení klíčového obsahu zamýšlených prohlášení osob pozvaných ke slyšení.
4. Úředník pro slyšení může všem osobám pozvaným ke slyšení stanovit lhůtu k předložení seznamu účastníků, kteří se zúčastní jejich jménem. Úředník pro slyšení zpřístupní tento seznam všem osobám pozvaným k ústnímu slyšení včas přede dnem konání slyšení.
Článek 12
Harmonogram a postup
1. Po konzultaci odpovědného ředitele stanoví úředník pro slyšení den, trvání a místo slyšení. Pokud je požadováno odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, nebo ne.
2. Úředník pro slyšení rozhodne, zda by měly být během slyšení připuštěny nové dokumenty a které osoby by měly být slyšeny jménem určité strany.
3. Úředník pro slyšení může stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, jiným osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států povolit, aby během slyšení kladly otázky. V případě, že výjimečně zůstane určitá otázka při ústním slyšení zcela nebo částečně nezodpovězena, může úředník pro slyšení povolit její zodpovězení písemnou formou ve stanovené lhůtě. Tuto písemnou odpověď obdrží všichni účastníci ústního slyšení, pokud úředník pro slyšení nerozhodne jinak v zájmu ochrany práva na obhajobu určitého adresáta prohlášení o námitkách nebo obchodního tajemství nebo jiné důvěrné informace jakékoli osoby.
4. V případech, ve kterých si to vyžaduje nutnost zajistit právo na slyšení, může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele poskytnout dotyčným stranám, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům nebo třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 příležitost předložit další písemné připomínky po ukončení ústního slyšení. Úředník pro slyšení stanoví den, do kterého mohou být podání předkládána. Komise není povinna brát v úvahu písemné připomínky obdržené po tomto dni.
Článek 13
Ochrana obchodních tajemství a důvěrnost při ústním slyšení
Za normálních okolností probíhá slyšení každé osoby za přítomnosti všech dalších osob pozvaných k účasti na ústním slyšení. S ohledem na oprávněný zájem dotyčných osob chránit svá obchodní tajemství a jiné důvěrné informace se úředník pro slyšení může také rozhodnout provést slyšení jednotlivých osob odděleně na uzavřeném zasedání.
KAPITOLA 7
PROZATÍMNÍ ZPRÁVA A PRÁVO VZNÉST PŘIPOMÍNKY
Článek 14
Prozatímní zpráva a připomínky
1. Úředník pro slyšení podá o slyšení a o závěrech, které ze slyšení vyvozuje, s ohledem na dodržování účinného výkonu procesních práv prozatímní zprávu příslušnému členu Komise. Připomínky v této zprávě se týkají procesních otázek, včetně:
a)
zpřístupnění dokumentů a přístupu ke spisu;
b)
lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách;
c)
dodržování práva na slyšení;
d)
řádného provádění ústního slyšení.
Kopie zprávy se předává generálnímu řediteli pro otázky hospodářské soutěže, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise.
2. Kromě zprávy uvedené v odstavci 1 a mimo ni může úředník pro slyšení uvádět poznámky k dalšímu pokroku a nestrannosti řízení. Úředník pro slyšení tím usiluje zejména o zajištění toho, aby při přípravě návrhu rozhodnutí Komise byla věnována řádná pozornost všem významným skutečnostem, ať již příznivým nebo nepříznivým pro dotyčné strany, včetně skutkových okolností vztahujících se k závažnosti a trvání jakéhokoli protiprávního jednání. Tyto připomínky se mimo jiné mohou týkat nutnosti dalších informací, stažení určitých námitek, formulace dalších námitek nebo návrhů na další vyšetřovací opatření podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003.
Generální ředitel pro hospodářskou soutěž, odpovědný ředitel a právní služba obdrží informace o těchto připomínkách.
KAPITOLA 8
ZÁVAZKY A NAROVNÁNÍ
Článek 15
Závazky a narovnání
1. Strany řízení, jež nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady vyjádřené v jejím předběžném posouzení podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, se v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení podle článku 9.
2. Účastníci řízení v případech kartelů, kteří vstupují do jednání o narovnání podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, se mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi postupu při narovnání v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv.
KAPITOLA 9
ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA
Článek 16
Obsah a předání před přijetím rozhodnutí
1. Na základě návrhu rozhodnutí, který je třeba v příslušném případě předložit poradnímu výboru, připraví úředník pro slyšení závěrečnou písemnou zprávu o dodržování práva na účinný výkon procesních práv uvedených v čl. 14 odst. 1 v kterékoli fázi řízení. V této zprávě rovněž zváží, zda se návrh rozhodnutí zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory.
2. Závěrečná zpráva se předloží příslušnému členu Komise, generálnímu řediteli pro hospodářskou soutěž, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise. Zpráva se sdělí příslušným orgánům členských států a podle ustanovení o spolupráci stanovených v protokolu 23 a protokolu 24 k Dohodě o EHP také Kontrolnímu úřadu ESVO.
Článek 17
Předložení Komisi a zveřejnění
1. Aby se zajistilo, že při přijímání rozhodnutí v jednotlivém případě je Komise plně informována o všech důležitých informacích, které se týkají průběhu řízení a dodržování práva na účinný výkon procesních práv během celého řízení, předloží se závěrečná zpráva úředníka pro slyšení Komisi spolu s návrhem rozhodnutí, jenž jí byl předložen.
2. Úředník pro slyšení může závěrečnou zprávu upravit ve světle jakýchkoli pozměňovacích návrhů k návrhu rozhodnutí před jeho přijetím Komisí.
3. Společně s rozhodnutím sdělí Komise adresátům rozhodnutí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení. Komise zveřejní závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v Úředním věstníku Evropské unie společně s rozhodnutím, přičemž dbá na oprávněný zájem podniků na ochraně obchodních tajemství.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Zrušení a přechodné ustanovení
1. Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO se zrušuje.
2. Procesní kroky již učiněné podle rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO jsou nadále účinné. Ve vztahu k vyšetřovacím opatřením, která byla přijata před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, může úředník pro slyšení odmítnout výkon svých pravomocí podle článku 4.
V případech, u kterých došlo k zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, se prozatímní zpráva podle článku 14 tohoto rozhodnutí a závěrečná zpráva podle článku 16 netýká vyšetřovací fáze, nerozhodne-li úředník pro slyšení jinak.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. října 2011.
BESLUT AV EUROPEISKA KOMMISSIONENS ORDFÖRANDE
av den 13 oktober 2011
om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden
(Text av betydelse för EES)
(2011/695/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONENS ORDFÖRANDE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,
med beaktande av kommissionens arbetsordning (1), särskilt artikel 22, och
av följande skäl:
(1)
Enligt det system för tillämpning av konkurrenslagstiftningen som inrättats genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) ska kommissionen utreda och besluta i ärenden genom administrativt beslut, som kan prövas av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen).
(2)
Kommissionen måste utföra sina konkurrensförfaranden på ett rättvist, opartiskt och objektivt sätt och måste säkerställa att de berörda parternas processuella rättigheter respekteras i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (2), rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (3), kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (4), och kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 av den 7 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (5), samt i enlighet med relevant rättspraxis från domstolen. I synnerhet är berörda parters rätt att bli hörda innan ett enskilt beslut fattas som påverkar dem negativt en grundläggande rättighet enligt Europeiska unionens lagstiftning som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 41 (6).
(3)
För att säkerställa det effektiva utövandet av de processuella rättigheter som tillkommer de berörda parterna, andra berörda parter i den mening som avses i artikel 11 b i förordning (EG) nr 802/2004 (nedan kallade andra berörda parter), klagande i den mening som avses i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallade klagande) samt andra personer än de som avses i artiklarna 5 och 11 i förordning (EG) nr 773/2004 och tredje man i den mening som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 802/2004 (nedan kallade tredje man) som är involverade i konkurrensförfaranden, bör ansvaret för att skydda respekten för dessa rättigheter anförtros en oavhängig person som har erfarenhet av konkurrensfrågor och som besitter den integritet som krävs för att bidra till att förfarandena sker på ett objektivt, öppet och effektivt sätt.
(4)
Kommissionen inrättade år 1982 befattningen förhörsombud för dessa ändamål och ändrade den genom kommissionens beslut 94/810/EKSG, EG av den 12 december 1994 om kompetensområdet för förhörsombudet vid kommissionens behandling av konkurrensärenden (7) och genom kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden (8). Det är nu nödvändigt att förtydliga och ytterligare stärka förhörsombudets roll och att anpassa dennes kompetensområde mot bakgrund av utvecklingen i unionens konkurrenslagstiftning.
(5)
Förhörsombudets funktion har generellt setts som ett viktigt bidrag i samband med konkurrensförfaranden vid kommissionen på grund av det oberoende och den sakkunskap som förhörsombuden har bidragit med till dessa förfaranden. För att säkerställa att förhörsombudet är fortsatt oberoende av generaldirektoratet för konkurrens bör han eller hon administrativt vara knuten till den kommissionsledamot som har ansvar för konkurrensfrågor.
(6)
Förhörsombudet bör utnämnas i överensstämmelse med reglerna i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. I enlighet med dessa regler kan även kandidater som inte är tjänstemän vid kommissionen komma i fråga. Insynen i förfaranden som avser utnämning av förhörsombud, utnämningens upphörande och förflyttning av förhörsombud bör säkras.
(7)
Kommissionen får utse ett eller flera förhörsombud och bör sörja för deras stödpersonal. Om förhörsombudet uppfattar att en intressekonflikt föreligger i fullgörandet av uppdraget bör han eller hon avstå från att handlägga ärendet. Om förhörsombudet inte kan fullgöra sina uppgifter bör hans eller hennes uppgifter utföras av ett annat förhörsombud.
(8)
Förhörsombudet bör agera som en oberoende skiljedomare som söker lösa problem som påverkar det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna som tillkommer berörda parter, andra berörda parter, klagande eller berörd tredje man om dessa problem inte kan lösas genom kontakter med de avdelningar inom kommissionen som ansvarar för konkurrensförfaranden, som måste respektera dessa processuella rättigheter.
(9)
Förhörsombudets kompetensområde i konkurrensförfaranden bör utformas så att det skyddar det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna under förfaranden vid kommissionen enligt artiklarna 101 och 102 i fördraget och förordning (EG) nr 139/2004, särskilt rätten att bli hörd.
(10)
För att stärka denna roll bör förhörsombudet tilldelas funktionen att skydda det effektiva utövandet av processuella rättigheter som tillkommer företag och företagssammanslutningar i samband med kommissionens utredningsbefogenheter enligt kapitel V i förordning (EG) nr 1/2003 samt enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 139/2004 som ger kommissionen befogenhet att ålägga företag och företagssammanslutningar böter. Förhörsombudet bör också tilldelas särskilda uppgifter under utredningsfasen i samband med åberopanden av yrkesmässigt privilegium, rätten att inte vittna mot sig själv, tidsfrister för att besvara beslut som kräver att upplysningar lämnas enligt artikel 18.3 i förordning (EG) nr 1/2003, samt i fråga om den rätt som tillkommer företag och företagssammanslutningar som är föremål för en utredningsåtgärd som vidtagits av kommissionen enligt kapitel V i förordning (EG) nr 1/2003 att underrättas om sin processuella status, det vill säga om de är föremål för en utredning och, om så är fallet, föremålet för och syftet med utredningen. När rätten att inte vittna mot sig själv åberopats kan förhörsombudet vid sin bedömning ta under övervägande om företag utan grund åberopar skydd endast som en förhalningstaktik.
(11)
Förhörsombudet bör kunna underlätta att en lösning nås vad gäller yrkanden om att en handling omfattas av yrkesmässigt privilegium. För detta ändamål kommer förhörsombudet, om det företag eller den företagssammanslutning som framställt yrkandet samtycker, att tillåtas undersöka den aktuella handlingen och göra en lämplig rekommendation, med hänvisning till tillämplig rättspraxis från domstolen.
(12)
Förhörsombudet bör ha ansvaret för att besluta om en tredje man kan påvisa ett tillräckligt intresse av att få bli hörd. Konsumentorganisationer som begär att få bli hörda bör normalt anses ha ett tillräckligt intresse i saken, om förfarandet rör varor eller tjänster som används av slutkonsumenter eller varor eller tjänster som direkt ingår i sådana varor eller tjänster.
(13)
Förhörsombudet bör besluta om huruvida klagande och berörd tredje man ska tillåtas närvara vid det muntliga hörandet, med beaktande av de bidrag som de kan ge för att klargöra relevanta omständigheter i ärendet.
(14)
De berörda parternas rätt att bli hörda innan ett slutligt beslut fattas som negativt påverkar deras intressen, garanteras genom rätten att skriftligen svara på kommissionens preliminära ståndpunkt som den formuleras i meddelandet om invändningar och deras rätt att utveckla sina argument, om de så begär, under det muntliga hörandet. I syfte att effektivt utöva dessa rättigheter har parter till vilka ett meddelande om invändningar har riktats rätt att få tillgång till kommissionens utredningsakt.
(15)
För att skydda det effektiva utövandet av rätten till försvar för parter till vilka ett meddelande om invändningar har riktats, bör förhörsombudet ha ansvaret att lösa tvister rörande tillgång till akten eller skyddet av affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter mellan dessa parter och kommissionens generaldirektorat för konkurrens. I undantagsfall får förhörsombudet tillfälligt avbryta den tidsfrist inom vilken en mottagare av ett meddelande om invändningar bör lämna svar på detta meddelande till dess att tvisten om tillgången till akten har lösts, om mottagaren inte skulle kunna svara inom den tidsfrist som beviljats och en förlängning vid den tidpunkten inte skulle vara en lämplig lösning.
(16)
Förhörsombudet bör när så är lämpligt ha möjlighet att beslut om specifika åtgärder vad gäller tillgången till kommissionens ärendeakt för att skydda det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna samtidigt som berättigade sekretessintressen respekteras. Förhörsombudet bör särskilt ha behörighet att besluta om att vissa delar av akten görs tillgängliga för den part som begär tillgång till akten med inskränkningar, till exempel genom att begränsa antalet eller kategorin av personer som ska få tillgång till uppgifterna och genom att begränsa användningen av de uppgifter som lämnas ut.
(17)
Förhörsombudet har ansvaret för att fatta beslut om ansökningar om förlängning av de tidsfrister som fastställts för att besvara meddelanden om invändningar, kompletterande meddelanden om invändningar eller faktaskrivelser eller tidsfrister inom vilka andra berörda parter, klagande eller berörd tredje man får lämna synpunkter, i de fall oenighet uppstår mellan någon av dessa parter och generaldirektoratet för konkurrens.
(18)
Förhörsombudet bör verka för att det muntliga hörandet genomförs på ett effektivt sätt, bland annat genom att vidta alla lämpliga förberedande åtgärder, inbegripet att i god tid före hörandet cirkulera en preliminär deltagarförteckning och en preliminär dagordning.
(19)
Det muntliga hörandet tillåter parter som kommissionen har riktat ett meddelande om invändningar till och andra berörda parter att ytterligare utöva sin rätt att bli hörd genom att muntligen utveckla sina argument inför kommissionen, som bör företrädas av generaldirektoratet för konkurrens samt andra avdelningar som bidrar till den fortsatta beredningen av ett beslut som ska fattas av kommissionen. Det bör ge ett ytterligare tillfälle att säkerställa att samtliga relevanta omständigheter - vare sig de är till de berörda parternas fördel eller ej, inklusive de faktiska omständigheter som rör den påstådda överträdelsens allvar och varaktighet - klargörs i så hög grad som möjligt. Det muntliga hörandet bör också ge parterna möjlighet att lägga fram sina argument vad gäller frågor som kan vara av betydelse för ett eventuellt åläggande av böter.
(20)
För att det muntliga hörandet ska förlöpa på ett effektivt sätt får förhörsombudet tillåta parter till vilka ett meddelande om invändningar har riktats, andra berörda parter, klagande, övriga personer som kallas till hörandet, kommissionens avdelningar samt medlemsstaternas myndigheter att ställa frågor under hörandet. För att garantera att alla deltagare kan uttrycka sig fritt bör det muntliga hörandet inte vara offentligt. Information som lämnas ut under det muntliga hörandet bör därför inte användas i annat syfte än vid rättsliga och/eller administrativa förfaranden som avser tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i fördraget. Om detta kan motiveras av behovet att skydda affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter bör förhörsombudet kunna höra personer bakom lyckta dörrar.
(21)
Parter i förfarandet som erbjuder åtaganden i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003, liksom parter som deltar i förlikningsförfaranden i kartellärenden i enlighet med artikel 10a i förordning (EG) nr 773/2004, bör kunna vända sig till förhörsombudet vad gäller det effektiva utövandet av deras processuella rättigheter.
(22)
Förhörsombudet bör rapportera om hur det effektiva utövandet av processuella rättigheter under hela konkurrensförfarandet har respekterats. Dessutom bör förhörsombudet, skilt från sin rapporteringsfunktion, även kunna lämna synpunkter på förfarandets fortsatta gång och på objektiviteten under förfaranden, och därigenom bidra till att säkerställa att konkurrensförfaranden avslutas på grundval av en sund bedömning av alla relevanta omständigheter.
(23)
När information lämnas ut om fysiska personer bör förhörsombudet särskilt beakta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (9).
(24)
Beslut 2001/462/EG, EKSG bör upphöra att gälla.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL 1
FÖRHÖRSOMBUDETS ROLL, UTNÄMNING OCH UPPGIFTER
Artikel 1
Förhörsombudet
1. För konkurrensförfaranden ska ett eller flera förhörsombud finnas, vilkas befogenheter och funktioner fastställs i detta beslut.
2. Förhörsombudet ska skydda det effektiva utövandet av processuella rättigheter i konkurrensförfaranden vid kommissionen för genomförandet av artiklarna 101 och 102 i fördraget, och enligt förordning (EG) nr 139/2004 (nedan kallade konkurrensförfaranden).
Artikel 2
Utnämning, utnämningens upphörande samt ställföreträdare
1. Kommissionen ska utnämna förhörsombudet. Utnämningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Eventuella avbrott i utnämningen, uppsägning eller förflyttning av förhörsombudet ska grunda sig på ett motiverat beslut av kommissionen. Ett sådant beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
2. Förhörsombudet ska administrativt vara knutet till den kommissionsledamot som har ansvar för konkurrensfrågor (nedan kallad den behörige kommissionsledamoten).
3. Om förhörsombudet inte kan fullgöra sina uppgifter ska hans eller hennes uppgifter utföras av ett annat förhörsombud. Om inte något förhörsombud kan utföra uppgifterna, ska den behörige kommissionsledamoten, i lämpliga fall efter samråd med förhörsombudet, utse en annan behörig tjänsteman vid kommissionen, som inte är involverad i det aktuella ärendet, att utföra förhörsombudets uppgifter.
4. I händelse av en faktisk eller potentiell intressekonflikt ska förhörsombudet avstå från att agera i ett ärende. Punkt 3 ska tillämpas.
Artikel 3
Arbetsmetod
1. Vid utövandet av sina uppgifter ska förhörsombudet agera oberoende.
2. Vid utövandet av sina uppgifter ska förhörsombudet beakta behovet av effektiv tillämpning av konkurrensreglerna i enlighet med unionens gällande lagstiftning och de principer som fastställts av domstolen.
3. Vid utövandet av sina uppgifter ska förhörsombudet ha tillgång till alla akter som rör konkurrensförfaranden vid kommissionen enligt artiklarna 101 och 102 i fördraget och förordning (EG) nr 139/2004.
4. Förhörsombudet ska av den direktör som ansvarar för utredningen av ärendet hos generaldirektoratet för konkurrens (nedan kallad den ansvarige direktören) hållas informerad om hur förfarandet fortskrider.
5. Förhörsombudet kan till den behörige kommissionsledamoten lämna synpunkter på alla frågor som uppstår i samband med kommissionens konkurrensförfaranden.
6. Om förhörsombudet lämnar motiverade rekommendationer till den behörige kommissionsledamoten eller fattar beslut enligt vad som föreskrivs i föreliggande beslut ska han eller hon överlämna en kopia av dessa dokument till den ansvarige direktören och till kommissionens rättstjänst.
7. Alla problem som rör det effektiva utövandet av de processuella rättigheter som tillkommer berörda parter, andra berörda parter i den mening som avses i artikel 11 b i förordning (EG) nr 802/2004 (nedan kallade andra berörda parter), klagande i den mening som avses i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallade klagande) och berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5 i detta beslut som är involverad i sådana förfaranden ska av dessa parter först påtalas hos generaldirektoratet för konkurrens. Om problemet inte får någon lösning, kan det hänskjutas till förhörsombudet för oberoende prövning. En begäran som rör en åtgärd för vilken en tidsfrist gäller, måste göras i vederbörlig tid, inom den ursprungliga tidsfristen.
KAPITEL 2
UTREDNING
Artikel 4
Processuella rättigheter i utredningsfasen
1. Förhörsombudet ska skydda det effektiva utövandet av processuella rättigheter som uppkommer då kommissionen utövar sina utredningsbefogenheter enligt kapitel V i förordning (EG) nr 1/2003 och vid förfaranden som kan leda till att böter åläggs enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 139/2004.
2. I synnerhet ska förhörsombudet ha följande funktioner, med förbehåll för artikel 3.7:
a)
Förhörsombudet kan av företag eller företagssammanslutningar ombes att undersöka yrkanden om yrkesmässiga privilegier, i den mening som avses i domstolens rättspraxis, vad gäller en handling som krävs för utövandet av sina befogenheter enligt artiklarna 18, 20 eller 21 i förordning (EG) nr 1/2003, vid inspektioner enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 139/2004 eller i samband med utredningsåtgärder i förfaranden som kan leda till att böter åläggs enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 139/2004 och som undanhållits kommissionen. Förhörsombudet får endast pröva frågan om det företag eller den företagssammanslutning som framställt yrkandet samtycker till att förhörsombudet granskar de uppgifter som påstås omfattas av yrkesmässiga privilegier samt relaterade handlingar som förhörsombudet anser nödvändiga för sin prövning. Utan att lämna ut den information som potentiellt omfattas av ett yrkesmässigt privilegium ska förhörsombudet underrätta den ansvarige direktören och det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen om sin preliminära uppfattning och får vidta lämpliga åtgärder för att främja en ömsesidigt godtagbar lösning. Om någon lösning inte uppnås kan förhörsombudet utarbeta en motiverad rekommendation till den behörige kommissionsledamoten, utan att lämna ut den information i handlingen som potentiellt omfattas av ett yrkesmässigt privilegium. Den part som åberopat ett yrkesmässigt privilegium ska få en kopia av denna rekommendation.
b)
Om mottagaren av en begäran om upplysningar enligt artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1/2003 vägrar att svara på någon av frågorna under åberopande av rätten att inte vittna mot sig själv, som fastställts i domstolens rättspraxis, kan denne i vederbörlig tid efter mottagandet av begäran hänskjuta frågan till förhörsombudet. Förhörsombudet kan när så är lämpligt, och under beaktande av behovet av att undvika onödiga dröjsmål i förfarandet, lämna en motiverad rekommendation om huruvida rätten att inte vittna mot sig själv kan åberopas och underrätta den ansvarige direktören om sina slutsatser, vilka ska beaktas vid ett eventuellt senare beslut i enlighet med artikel 18.3 i förordning (EG) nr 1/2003. Mottagaren av begäran ska få en kopia av den motiverade rekommendationen.
c)
Om mottagaren av ett beslut med begäran om att lämna upplysningar enligt artikel 18.3 i förordning (EG) nr 1/2003 anser att den fastställda svarsfristen är för kort kan denne i vederbörlig tid innan den ursprungliga tidsfristen löper ut hänskjuta ärendet till förhörsombudet. Förhörsombudet ska besluta om huruvida en förlängning av tidsfristen bör beviljas, under beaktande av hur lång och komplex begäran om upplysningar är samt utredningens krav.
d)
Företag eller företagssammanslutningar som är föremål för en utredningsåtgärd som vidtagits av kommissionen enligt kapitel V i förordning (EG) nr 1/2003 har rätt att bli underrättade om sin processuella status, nämligen om de är föremål för en utredning och, om så är fallet, föremålet för och syftet med utredningen. Om sådana företag eller företagssammanslutningar anser att de inte har blivit korrekt informerade av generaldirektoratet för konkurrens om sin processuella status, kan de hänskjuta ärendet till förhörsombudet för lösning. Förhörsombudet ska fatta ett beslut om att generaldirektoratet för konkurrens kommer att meddela det företag eller den företagssammanslutning som har gjort framställningen om deras processuella status. Detta beslut ska meddelas det företag eller den företagssammanslutning som gjorde framställningen.
KAPITEL 3
ANSÖKAN OM ATT BLI HÖRD
Artikel 5
Berörd tredje man
1. En ansökan från andra personer än de som avses i artiklarna 5 och 11 i förordning (EG) nr 773/2004 och tredje man i den mening som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 802/2004 (nedan kallade tredje man) om att bli hörd ska göras i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 773/2004 och artikel 16 i förordning (EG) nr 802/2004. En sådan ansökan ska göras skriftligen och innehålla en redogörelse för sökandens intresse av ärendets utgång.
2. Förhörsombudet ska besluta om huruvida tredje man ska bli hörd efter samråd med den ansvarige direktören. Vid bedömningen av om en tredje man påvisar tillräckligt intresse ska förhörsombudet ta hänsyn till huruvida och i vilken utsträckning vederbörande påverkas tillräckligt av det agerande som är föremål för konkurrensförfarandet eller huruvida sökanden uppfyller kraven i artikel 18.4 i förordning (EG) nr 139/2004.
3. Om förhörsombudet anser att en sökande inte har påvisat ett tillräckligt intresse i saken för att bli hörd ska han eller hon informera vederbörande skriftligen om skälen till detta. En tidsfrist ska fastställas inom vilken sökanden skriftligen kan lämna sina synpunkter. Om sökanden skriftligen lämnar in sina synpunkter inom den tidsfrist som förhörsombudet fastställt och de skriftliga synpunkterna inte leder till en annan bedömning, ska denna slutsats anges i ett motiverat beslut som ska delges sökanden.
4. Förhörsombudet ska underrätta parterna i ett konkurrensförfarande vid inledandet av ett förfarande enligt artikel 11.6 i förordning (EG) nr 1/2003 eller artikel 6.1 c i förordning (EG) nr 139/2004 om identiteten på berörda tredje män som ska höras, förutsatt att detta inte påtagligt skulle skada någon person eller något företag.
Artikel 6
Rätt till ett muntligt hörande: klagandes och tredje mans deltagande i det muntliga hörandet
1. På begäran av parter till vilka kommissionen har riktat ett meddelande om invändningar eller andra berörda parter ska förhörsombudet genomföra ett muntligt hörande, så att dessa parter kan vidareutveckla sina skriftliga inlagor.
2. Förhörsombudet kan, när så är lämpligt och efter samråd med den ansvarige direktören, besluta att ge klagande och berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5, om de begär det i sina skriftliga yttranden, möjlighet att framföra sina synpunkter vid det muntliga hörandet för de parter till vilka ett meddelande om invändningar har riktats. Förhörsombudet får även bjuda in företrädare från konkurrensmyndigheter från tredjeländer att närvara vid det muntliga hörandet som observatörer i enlighet med avtal som ingåtts mellan unionen och tredjeländer.
KAPITEL 4
TILLGÅNG TILL ÄRENDEAKTEN, SEKRETESS OCH AFFÄRSHEMLIGHETER
Artikel 7
Tillgång till ärendeakten samt tillgång till handlingar och information
1. Om en part som har utövat sin rätt att få tillgång till ärendeakten har skäl att anta att kommissionen besitter handlingar som inte har utlämnats till den och att handlingarna är nödvändiga för att denne korrekt ska kunna utöva sin rätt att bli hörd, kan denna part till förhörsombudet lämna in en motiverad begäran om tillgång till dessa handlingar, med förbehåll för artikel 3.7.
2. Med förbehåll för artikel 3.7 kan andra berörda parter, klagande och berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5 göra en motiverad begäran till förhörsombudet under de omständigheter som beskrivs i det följande:
a)
Andra berörda parter som har skäl att anta att de inte har underrättats om de invändningar som riktats till de anmälande parterna i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 802/2004.
b)
Klagande som av kommissionen underrättats om dennas avsikt att avslå ett klagomål enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 773/2004 och som har skäl att anta att kommissionen besitter handlingar som inte har lämnats ut till dem och att dessa handlingar är nödvändiga för att de korrekt ska kunna utöva sina rättigheter i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 773/2004.
c)
Klagande som anser att de inte har mottagit ett exemplar av den icke-konfidentiella versionen av meddelandet om invändningar i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 773/2004, eller att den icke-konfidentiella versionen av meddelandet om invändningar inte har upprättats på ett sätt som gör det möjligt för dem att effektivt utöva sina rättigheter, med undantag för de fall där förlikningsförfarandet är tillämpligt.
d)
Berörd tredje man, i den mening som avses i artikel 5 i detta beslut, som har skäl att anta att han inte underrättats om ett förfarandes art och föremål i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 773/2004 och artikel 16.1 i förordning (EG) nr 802/2004. Detsamma gäller för klagande i ett ärende på vilket förlikningsförfarandet är tillämpligt och som har skäl att anta att de inte underrättats om förfarandets art och föremål i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 773/2004.
3. Förhörsombudet ska fatta ett motiverat beslut om en begäran som inlämnats till honom eller henne enligt punkt 1 eller 2 och underrätta den som lämnat in begäran om beslutet liksom övriga personer som berörs av förfarandet.
Artikel 8
Affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter
1. När kommissionen avser att lämna ut uppgifter som kan utgöra företags eller personers affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter ska generaldirektoratet för konkurrens informera dessa skriftligen om denna sin avsikt samt skälen till detta. En tidsfrist ska fastställas inom vilken företagen eller personerna får framföra eventuella skriftliga kommentarer.
2. Om berörda företag eller personer motsätter sig att uppgifterna lämnas ut, kan de hänskjuta ärendet till förhörsombudet. Om förhörsombudet konstaterar att uppgifterna kan lämnas ut eftersom de inte utgör affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter eller eftersom det finns ett övervägande intresse av att de lämnas ut ska denna slutsats anges i ett motiverat beslut som ska delges berörda företag eller personer. Beslutet ska ange den dag från vilken uppgifterna kommer att lämnas ut. Denna dag får infalla tidigast en vecka efter delgivningsdagen.
3. Punkterna 1 och 2 ska efter nödvändig anpassning vara tillämpliga på utlämnande av uppgifter genom offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.
4. Om det är lämpligt för att väga en parts effektiva utövande av sin rätt till försvar mot berättigade krav på sekretess får förhörsombudet besluta att de delar av akten som behövs för utövandet av partens rätt till försvar ska göras tillgängliga för den part som begär tillgång med vissa begränsningar, vilka ska fastställas närmare av förhörsombudet.
KAPITEL 5
FÖRLÄNGNING AV TIDSFRISTER
Artikel 9
Ansökningar om förlängning av tidsfrister
1. Om en mottagare av ett meddelande om invändningar anser att tidsfristen för att besvara meddelandet är för kort kan denne begära en förlängning av tidsfristen genom en motiverad ansökan som sänds till den ansvarige direktören. En sådan ansökan ska göras i vederbörlig tid före utgången av den ursprungliga tidsfristen vid förfaranden enligt artiklarna 101 och 102 i fördraget och minst fem arbetsdagar före utgången av den ursprungliga tidsfristen i förfaranden enligt förordning (EG) nr 139/2004. Om en sådan ansökan inte beviljas eller den mottagare av meddelandet om invändningar som lämnat in ansökan är missnöjd med längden på den förlängning som beviljas, kan denne hänskjuta ärendet till förhörsombudet för prövning före utgången av den ursprungliga tidsfristen. Efter samråd med den ansvarige direktören ska förhörsombudet besluta om huruvida en förlängning av tidsfristen är nödvändig för att mottagaren av ett meddelande om invändningar effektivt ska kunna utöva sin rätt att bli hörd, samtidigt som hänsyn också ska tas till behovet av att undvika onödigt dröjsmål i förfarandet. Vid förfaranden enligt artiklarna 101 och 102 i fördraget ska förhörsombudet beakta bland annat följande omständigheter:
a)
Ärendeaktens storlek och komplexitet.
b)
Om den mottagare av meddelandet om invändningar som lämnat in ansökan tidigare har haft tillgång till information.
c)
Andra objektiva hinder att lämna sina synpunkter som kan föreligga för den mottagare av meddelandet om invändningar som lämnat in ansökan.
Vid bedömningen av första stycket a kan antalet överträdelser, överträdelsens eller överträdelsernas påstådda varaktighet, handlingarnas volym och antal samt expertundersökningars storlek och komplexitet beaktas.
2. Om andra berörda parter, klagande eller berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5 anser att tidsfristen för att lämna sina synpunkter är för kort får de begära en förlängning av tidsfristen genom en motiverad ansökan som sänds till den ansvarige direktören i vederbörlig tid före utgången av den ursprungliga tidsfristen. Om en sådan begäran inte beviljas eller andra berörda parter, klagande eller berörd tredje man är missnöjda med detta beslut kan de hänskjuta frågan till förhörsombudet för prövning. Efter samråd med den ansvarige direktören ska förhörsombudet besluta om huruvida en förlängning av tidsfristen bör beviljas.
KAPITEL 6
DET MUNTLIGA HÖRANDET
Artikel 10
Anordnande och funktion
1. Förhörsombudet ska anordna och genomföra hörande som föreskrivs i tillämpningsföreskrifterna till artiklarna 101 och 102 i fördraget och förordning (EG) nr 139/2004.
2. Det muntliga hörandet ska genomföras av förhörsombudet på fullständigt oberoende grund.
3. Förhörsombudet ska se till att hörandet genomförs korrekt och ska bidra till att hörandet i sig och eventuella efterföljande beslut är objektiva.
4. Förhörsombudet ska se till att mottagare av meddelandet om invändningar, andra berörda parter, klagande och berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5 som har tillåtits delta i det muntliga hörandet får tillräckliga möjligheter att utveckla sina synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser.
Artikel 11
Förberedelser inför det muntliga hörandet
1. Förhörsombudet ska ansvara för förberedelserna inför det muntliga hörandet och vidta alla därmed sammanhängande lämpliga åtgärder. För att se till att det muntliga hörandet är väl förberett kan förhörsombudet, efter samråd med den ansvarige direktören, i förväg tillställa de personer som kallats till hörandet en förteckning över frågor som de uppmanas att lämna sina synpunkter på. Förhörsombudet får även för personer som kallats till hörandet ange de prioriterade debattämnena, särskilt vad avser de omständigheter och frågor som de mottagare av ett meddelande om invändningar som begärt ett muntligt hörande vill ta upp.
2. I detta syfte får förhörsombudet, efter samråd med den ansvarige direktören, hålla ett möte med de personer som kallats till hörandet och, om det är lämpligt, kommissionens avdelningar för att förbereda själva hörandet.
3. Förhörsombudet får även från de personer som kallats till hörandet i förväg begära en skriftlig redogörelse för huvudinnehållet i deras planerade förklaringar.
4. Förhörsombudet får fastställa en tidsfrist för alla personer som kallats till hörandet för inlämning av en förteckning över deltagare för deras räkning. Förhörsombudet ska i vederbörlig tid före hörandet göra denna förteckning tillgänglig för alla personer som kallats till hörandet.
Artikel 12
Tidpunkt och genomförande
1. Efter samråd med den ansvarige direktören ska förhörsombudet fastställa datum, varaktighet och plats för hörandet. Om en begäran om att hörandet ska skjutas upp framställs, ska förhörsombudet besluta om detta ska beviljas eller ej.
2. Förhörsombudet ska besluta om huruvida nya handlingar får läggas fram under hörandet samt vilka personer som ska höras på en parts vägnar.
3. Förhörsombudet får tillåta de parter som mottagit ett meddelande om invändningar, andra berörda parter, klaganden, övriga personer som kallats till hörandet, kommissionen och medlemsstaternas myndigheter att ställa frågor under hörandet. Om en fråga inte helt eller delvis kan besvaras vid det muntliga hörandet kan förhörsombudet, i undantagsfall, tillåta att svar lämnas skriftligen inom en fastställd tidsfrist. Sådana skriftliga svar ska delas ut till alla deltagare i det muntliga hörandet, såvida inte förhörsombudet beslutar annorlunda för att skydda den rätt till försvar som tillkommer en mottagare av ett meddelande om invändningar eller en person vars affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter berörs.
4. När så krävs av behovet av att säkerställa rätten att bli hörd kan förhörsombudet efter samråd med den ansvarige direktören ge berörda parter, andra berörda parter, klagande eller berörd tredje man i den mening som avses i artikel 5 tillfälle att inkomma med ytterligare skriftliga synpunkter efter det muntliga hörandet. Förhörsombudet ska fastställa den dag när dessa synpunkter senast ska ha inkommit. Kommissionen ska inte vara skyldig att beakta skriftliga synpunkter som inkommer efter den dagen.
Artikel 13
Skydd av affärshemligheter och sekretess vid det muntliga hörandet
Varje person ska som regel höras i närvaro av alla andra personer som kallats att delta i det muntliga hörandet. Förhörsombudet får även besluta att höra personer separat inom lyckta dörrar, med hänsyn till deras berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter.
KAPITEL 7
INTERIMSRAPPORT OCH RÄTTEN ATT FRAMFÖRA SYNPUNKTER
Artikel 14
Interimsrapport och synpunkter
1. Förhörsombudet ska lämna en interimsrapport till den behörige kommissionsledamoten om hörandet och de slutsatser som han eller hon drar med avseende på respekten för ett effektivt utövande av processuella rättigheter. Synpunkterna i denna rapport ska avse procedurfrågor, inbegripet följande:
a)
Utlämnande av handlingar och tillgång till ärendeakten.
b)
Tidsfrister för besvarande av meddelandet om invändningar.
c)
Iakttagandet av rätten att bli hörd.
d)
Det korrekta genomförandet av det muntliga hörandet.
En kopia av rapporten ska överlämnas till generaldirektören för konkurrens, till den ansvarige direktören samt till övriga behöriga avdelningar inom kommissionen.
2. Förutom att lämna den rapport som avses i punkt 1 kan förhörsombudet dessutom och separat lämna synpunkter om förfarandets fortsatta gång och dess opartiskhet. När så sker ska förhörsombudet särskilt försöka se till att vederbörlig hänsyn tas till alla relevanta omständigheter vid utarbetandet av kommissionens beslut, vare sig de är till de berörda parternas fördel eller ej, inklusive de faktiska omständigheter som avser en överträdelses allvar och varaktighet. Sådana synpunkter får bland annat avse behovet av ytterligare uppgifter, återkallande av vissa invändningar eller formulering av ytterligare invändningar eller förslag om ytterligare utredningsåtgärder i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 1/2003.
Generaldirektören vid generaldirektoratet för konkurrens, den ansvarige direktören samt rättstjänsten ska underrättas om sådana synpunkter.
KAPITEL 8
ÅTAGANDEN OCH FÖRLIKNING
Artikel 15
Åtaganden och förlikning
1. Parter i förfaranden som erbjuder åtaganden för att undanröja de betänkligheter som kommissionen har delgivit dem i sin preliminära bedömning enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003 kan vända sig till förhörsombudet i vilket skede som helst under förfarandet enligt artikel 9 för att säkerställa det effektiva utövandet av sina processuella rättigheter.
2. Parter i förfaranden i kartellärenden som inleder förlikningsdiskussioner enligt artikel 10a i förordning (EG) nr 773/2004 kan vända sig till förhörsombudet i vilket skede som helst under förlikningsförfarandet för att säkerställa det effektiva utövandet av sina processuella rättigheter.
KAPITEL 9
SLUTRAPPORT
Artikel 16
Innehåll och överlämnande innan beslut fattas
1. Förhörsombudet ska på grundval av det utkast till beslut som ska lämnas till den rådgivande kommittén i ärendet i fråga utarbeta en skriftlig slutrapport om respekten för det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna i enlighet med artikel 14.1, i varje skede av förfarandet. Denna rapport ska också beröra frågan om huruvida utkastet till beslut endast tar upp invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om.
2. Slutrapporten ska lämnas till den behörige kommissionsledamoten, till generaldirektören för generaldirektoratet för konkurrens och till den ansvarige direktören samt övriga behöriga avdelningar inom kommissionen. Rapporten ska sändas till medlemsstaternas behöriga myndigheter samt till Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med samarbetsbestämmelserna i protokollen nr 23 och 24 i EES-avtalet.
Artikel 17
Inlämning till kommissionen och offentliggörande
1. Förhörsombudets slutrapport ska läggas fram för kommissionen tillsammans med utkastet till beslut, så att denna vid sitt beslutsfattande i ett enskilt ärende har full kännedom om alla relevanta uppgifter angående förfarandets förlopp och att det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna har respekterats under hela förfarandet.
2. Slutrapporten får revideras av förhörsombudet för att beakta eventuella ändringar av utkastet till beslut innan detta antas av kommissionen.
3. Kommissionen ska översända förhörsombudets slutrapport tillsammans med beslutet till dem som beslutet riktar sig till. Kommissionen ska offentliggöra förhörsombudets slutrapport i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med beslutet, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter.
KAPITEL 10
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 18
Upphävande och övergångsbestämmelse
1. Beslut 2001/462/EG, EKSG ska upphöra att gälla.
2. Förfarandeåtgärder som redan har vidtagits med stöd av beslut 2001/462/EG, EKSG ska fortsätta att gälla. Vad avser utredningsåtgärder som vidtogs innan detta beslut trädde i kraft kan förhörsombudet avböja att utöva sina befogenheter enligt artikel 4.
I ärenden där ett förfarande enligt artikel 11.6 i förordning (EG) nr 1/2003 eller ett förfarande enligt artikel 6.1 c i förordning (EG) nr 139/2004 inleddes före ikraftträdandet av detta beslut ska den interimsrapport som avses i artikel 14 i detta beslut och den slutrapport som avses i artikel 16 i detta beslut inte omfatta utredningsfasen, såvida inte förhörsombudet beslutar annorlunda.
Artikel 19
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 2011.