ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 14 december 2010
om det statliga stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10) som Grekland har genomfört till förmån för Varvaressos SA
[delgivet med nr K(2010) 8923]
(Endast den grekiska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/414/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av det beslut (2) genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse till kommissionen av den 5 november 2007 anmälde Grekland ett undsättningsstöd till förmån för Varvaressos SA (nedan kallat Varvaressos). Efter skriftväxling beslutade kommissionen den 16 juli 2008 att inte göra några invändningar i fråga om den anmälda åtgärden.
(2)
Genom en skrivelse till kommissionen av den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd till förmån för Varvaressos.
(3)
Efter skriftväxling inledde kommissionen den 9 mars 2010 det formella granskningsförfarandet om det omstruktureringsstöd som Grekland hade anmält den 15 januari 2009 samt om en statlig garanti som Grekland olagligt beviljat Varvaressos 2007. Med hänsyn till den sistnämnda uppgav kommissionen att beslutet av den 16 juli 2008 om att godkänna det anmälda undsättningsstödet till Varvaressos skulle kunna komma att upphävas.
(4)
Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 10 mars 2009 (3). Efter det att förfarandet hade inletts inkom Grekland den 28 juli 2010 med synpunkter och uppgifter. Varvaressos inkom med synpunkter och uppgifter den 18 juni 2010. Den 4 juni 2010, 14 juni 2010 respektive 17 juni 2010 mottog kommissionen dessutom synpunkter från andra tredje parter (4).
(5)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar om de ovan nämnda statliga åtgärderna genom en skrivelse av den 9 juli 2010, som de grekiska myndigheterna besvarade genom en skrivelse av den 14 september 2010.
(6)
På begäran av stödmottagaren hölls ett möte den 14 juli 2010 där den ändrade omstruktureringsplanen diskuterades.
2. BESKRIVNING
2.1 Stödmottagare
(7)
Varvaressos grundades 1975 och är ett spinneri inom textilbranschen (produktion av och handel med garn). Företaget exporterar garn till 20 länder, bland annat Tyskland, Frankrike, Österrike, Italien, Spanien, Förenade kungariket och Slovenien. Under 2009 hade företaget 52 % av sin försäljning i andra EU-länder än Grekland (jämfört med 57 % 2008 och 67 % 2007), 42 % i Grekland (40 % 2008 och 32 % 2007) och 6 % i länder utanför EU (2 % 2008 och 1 % 2007).
(8)
Under 2009 hade företaget i genomsnitt 205 anställda (en minskning från 212 anställda 2008) och en omsättning på 19 miljoner euro. Enligt uppgifter från 2007 var företaget den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden. Dess andel av marknaden för garn uppgick till […] % under 2008.
(9)
Under perioden 2004-2009 minskade företagets årsomsättning från 28,4 miljoner euro till 19,2 miljoner euro (en minskning med 32 %). Under perioden 2006-2009 hade företaget ackumulerade förluster, som ökade från 2 miljoner euro 2006 till 17,2 miljoner euro 2009. Företagets finansiella nyckeltal för åren 2004-2009 visas i tabell 1.
Tabell 1
Finansiella nyckeltal för Varvaressos 2004-2009
(miljoner euro)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Omsättning
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Resultat före skatt
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Ackumulerad förlust
NA
NA
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Aktiekapital
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Eget kapital
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Skuldsättningsgrad
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Källa: Uppgifter från årsredovisningar 2004-2009.
2.2 Åtgärderna
(10)
Under perioden 2007-2008 omfattades Varvaressos av två statliga stödåtgärder, en oanmäld statlig garanti för omläggningen av befintliga banklån i maj 2007 (åtgärd 1) och en anmäld statlig garanti för ett nytt undsättningslån som godkändes av kommissionen i juli 2008 (åtgärd 2). I januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd i form av ett direkt bidrag (åtgärd 3).
2.2.1 2006 års återhämtningsplan
(11)
För att erhålla det ovan nämnda stödet lämnade Varvaressos i december 2006 in en återhämtningsplan till de grekiska myndigheterna med titeln ”Strategi och affärsplan 2006-2011”. I planen redovisas företagets strategiska mål och nödvändiga åtgärder samt prognoser över företagets ekonomiska ställning för åren 2006-2011. I planen förutses följande: a) En ökning av andelen specialfibrer i den totala produktionen från […] % 2007 till […] % 2011, i syfte att öka företagets vinstmarginal, b) en minskning av den totala produktionskapaciteten från […] tusen ton 2007 till […] tusen ton 2008-2011, och c) en minskning av företagets personalstyrka från 237 anställda 2007 till 217 anställda 2011.
(12)
Företagets långfristiga lån på 15,6 miljoner euro förväntas vara återbetalda vid utgången av 2010. Samtidigt förväntas utgifter på [1-2] miljoner euro under perioden 2006-2009 för investeringar i omorganisationen av företagets ledning och omläggningen av företagets produktion till mer lönsamma produkter. Det begärda statliga stödet för perioden 2007-2011 uppgår till 13,5 miljoner euro och syftar till att avhjälpa de problem som orsakades av företagets misslyckade investeringar under perioden 2000-2005. Företaget förväntas nå lönsamhet under 2010, med ett resultat före skatt på 1 miljon euro och en vinstmarginal på 3,5 % (under 2011 förväntas företaget redovisa ett positivt resultat före skatt på 0,8 miljoner euro och en vinstmarginal på 2,6 %). Omsättningen förväntas öka från 26,2 miljoner euro 2006 till 29,3 miljoner euro 2011 (en ökning med 12 %).
2.2.2 Åtgärd 1: Den oanmälda statliga garantin från 2007
(13)
Den 30 maj 2007 utfärdade Grekland ett ministerbeslut genom vilket Varvaressos beviljades en statlig garanti som säkerhet för en omläggning av sina befintliga banklån på sammanlagt 22,7 miljoner euro. Meningen var att garantin skulle täcka 80 % av lånen, dvs. 18,2 miljoner euro. I själva verket överskred garantin det totala lånebeloppet (se skäl 16).
(14)
Före omläggningen av lånen 2007 var endast en del av företagets fastighetstillgångar intecknade för att täcka företagets lån. I samband med den omläggning som gjordes 2007 intecknades även resten av företagets fastighetstillgångar. Denna inteckning gjordes med företräde till företagets utlånande banker och inte till staten. Enligt grekisk lag (5) gäller emellertid att innan man gör anspråk på en garanti måste staten först erhålla säkerheterna för de garanterade lånen.
(15)
Denna åtgärd anmäldes aldrig till kommissionen och i sin anmälan om undsättningsstöd av den 5 november 2007 uppgav Grekland att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare.
(16)
Åtgärden grundades på en oanmäld garantiordning som det grekiska finansministeriet hade godkänt den 26 januari 2007. Enligt ordningen beviljades statliga garantier för att lägga om lån som var utestående den 31 december 2006, oavsett om de hade förfallit eller inte, till nya lån. De relevanta lånen beviljades till industri-, gruvdrifts-, djuruppfödnings- och hotellföretag som var etablerade och verksamma i distriktet Imathia i norra Grekland, för investeringar i anläggningstillgångar och rörelsekapital. I ordningen föreskrevs inte någon avgift för den statliga garantin. Till följd av en av bestämmelserna i ordningen täckte garantin så småningom ett högsta belopp av 30 miljoner euro plus ränta, dvs. ett högre belopp än det för de underliggande lånen (22,7 miljoner euro) (6).
2.2.3 Åtgärd 2: Den anmälda statliga garantin från 2008
(17)
Den 16 juli 2008 godkände kommissionen ett anmält undsättningsstöd till Varvaressos i form av en statlig garanti för ett lån på 2,4 miljoner euro (7). Beslutet byggde på information om att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare (8), och därför var berättigat till undsättningsstöd.
(18)
Garantin beviljades utan en avgift till garantigivaren (staten) och täckte hela lånebeloppet, dvs. 2,4 miljoner euro.
(19)
I sin anmälan av åtgärden den 5 november 2007 uppgav de grekiska myndigheterna att av det totala stödbeloppet skulle [1-2] miljoner euro gå till att finansiera följande investeringar: a) En omorganisation och modernisering av företagets ledning ([…] miljoner euro) under perioden 2006-2009, och b) en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter ([…] miljoner euro) under perioden 2007-2009. Dessa investeringar ingick även i den omstruktureringsplan som överlämnades den 15 januari 2009 och skulle genomföras under samma period som den planen (se skälen 22 och 23 samt 42 och 43).
2.2.4 Åtgärd 3: Det anmälda direkta bidraget från 2009
(20)
Den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett direkt bidrag på 14 miljoner euro för att finansiera företagets omstruktureringsplan.
(21)
Enligt den omstruktureringsplan som överlämnades berodde företagets svårigheter på den höga kostnaden för ett investeringsprogram som hade genomförts 2000-2005, höga driftskostnader och brister i företagets ledning.
(22)
Planen omfattar perioden 2006-2011. Den har uppdaterats och justerats på ett korrekt sätt under det formella granskningsförfarandet. Grundidén i omstruktureringsprocessen omfattar en fullständig återbetalning av merparten av företagets banklån (inklusive det lån för vilket undsättningsstöd godkändes i juli 2008), en minskning av produktionen och antalet anställda (9), en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter (andelen särskilt garn som produceras i förhållande till den totala produktionen ska ökas med […] % fram till 2012) och en omorganisation och modernisering av företagets ledning.
(23)
I de tre scenarierna - mellan, bästa och värsta - som presenteras i omstruktureringsplanen kommer företagets långsiktiga lönsamhet att återställas senast vid utgången av 2011.
(24)
I alla tre scenarierna förväntas företaget öka sin omsättning och minska sina kostnader och utgifter (före avskrivningar). Det väntas följaktligen redovisa ett negativt resultat före skatt plus avskrivningar (10) 2010 och ett positivt resultat 2011, efter omstruktureringsperiodens slut. Under 2011 kommer företagets avkastning på eget kapital (11) att vara högre än företagets lånekostnad (12) (i mellanscenariot eller det bästa scenariot) eller motsvara den (i det värsta scenariot).
3. SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES
(25)
I sitt beslut att inleda förfarandet påpekade kommissionen att stödåtgärdernas förenlighet skulle bedömas med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna) (13). Kommissionen gjorde därför en första bedömning av stödåtgärderna på grundval av kriterierna i dessa riktlinjer.
(26)
Kommissionen konstaterade för det första att Grekland inte hade informerat den om en tidigare statlig garanti som Varvaressos tilldelats i maj 2007. Kommissionen noterade dessutom att Grekland i sin anmälan om undsättningsstödet i november 2007 hade uppgett att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. Kommissionen hyste därför tvivel om huruvida den i sitt beslut från juli 2008 skulle ha ansett att företaget var berättigat till undsättningsstöd om Grekland inte hade lämnat oriktig information avseende garantin från 2007.
(27)
Mot bakgrund av garantin från 2007 ifrågasatte kommissionen för det andra även företagets berättigande till det anmälda omstruktureringsstödet, dvs. huruvida principen om ”en enda gång” har iakttagits.
(28)
När det gäller huruvida stödmottagaren kan beskrivas som ett företag i svårigheter konstaterade kommissionen att Varvaressos, med tanke på förlusterna och den sjunkande omsättningen under föregående år, skulle kunna betraktas som ett företag i svårigheter. Kommissionen hyste emellertid tvivel om huruvida Varvaressos verkligen var ett företag i svårigheter redan 2007 när garantin beviljades eftersom företaget enligt uppgift kunde ha lagt om sina befintliga lån med samma banker utan det offentliga ingripandet.
(29)
När det gäller återställandet av lönsamheten ställde sig kommissionen frågande till tidsramen för planen, som förutser att den långsiktiga lönsamheten ska vara återställd vid utgången av 2009. Eftersom 2009 redan var slut och man ännu inte hade avslutat den största delen av omstruktureringen, ansåg kommissionen att den tidsram som lagts fram för att återställa den långsiktiga lönsamheten inte längre var realistisk.
(30)
Dessutom hyste kommissionen tvivel om de marknadsanalyser av spinneribranschen som lämnats, som hade genomförts 2007. Eftersom det hade gått två år och den globala ekonomin varit föremål för omfattande förändringar sedan dess, var dessa analyser förmodligen inaktuella. Kommissionen begärde därför nya uppgifter och prognoser och mer aktuella marknadsanalyser.
(31)
När det gäller frågan om att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen ifrågasatte kommissionen de två föreslagna kompensationsåtgärderna, dvs. a) nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar (den i Naoussa), och b) försäljningen av aktieinnehavet i dotterbolaget ”Thiva Ginning Mills SA”. Båda dessa åtgärder ansågs framför allt nödvändiga för att uppnå en långsiktig lönsamhet hos stödmottagaren och kompenserade därför inte företagets konkurrenter för snedvridningen av konkurrensen.
(32)
När det slutligen gäller begränsningen av stödet till vad som är absolut nödvändigt betraktade kommissionen Varvaressos som ett stort företag vid bedömningen (under 2006 hade företaget en årsomsättning på 28 miljoner euro), och hänvisade till att företaget låg i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen företagets egna bidrag till i princip minst 40 % av den totala kostnaden för planen.
4. KOMMENTARER FRÅN GREKLAND
(33)
Kommentarerna från de grekiska myndigheterna avseende de påstådda statliga stödåtgärderna kan sammanfattas enligt följande:
4.1 Garantin från 2007 som statligt stöd
(34)
Grekland medger att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdar att den inte utgör statligt stöd. Grekland gör bland annat gällande att a) de utlånande bankerna skulle ha lagt om lånen även utan den statliga garantin, b) det inte fanns något behov av en statlig garanti eftersom lånen vid omläggningen täcktes i tillräckligt hög grad av tillgångar till ett värde som översteg det utestående beloppet, och c) den statliga garantin från 2007 inte förbättrade företagets förmåga att säkra finansiering på kapitalmarknaden, eftersom Varvaressos fortfarande kunde skaffa finansiering på egen hand.
4.2 Stödmottagaren som ett ”företag i svårigheter” 2007
(35)
Grekland hävdar att Varvaressos var ett företag i svårigheter 2007 och att det endast var tack vare obelånade tillgångar till ett avsevärt värde som företaget kunde få tillgång till finansmarknaden utan en statlig garanti.
(36)
Grekland hävdar vidare att garantin för omläggningen av lånen 2007 inte var tillräcklig för att företaget skulle kunna finansiera sin omstrukturering. Den användes endast för att omorganisera företagets redan befintligt djupa skuldsättning. Företaget hade fortfarande behov av nya finansiella medel vilket det inte fick genom den omläggning av lånen som gjordes 2007. Företaget kunde därför inte återställa sin lönsamhet med egna medel utan för detta krävdes ett offentligt ingripande. Följaktligen uppfyller Varvaressos kriteriet i punkt 9 i riktlinjerna.
(37)
Mot denna bakgrund gör Grekland gällande att om åtgärden från 2007 anses utgöra statligt stöd så var företaget berättigat till omsättnings- och omstruktureringsstöd.
4.3 Principen om ”en enda gång”
(38)
Enligt Grekland beviljades alla de tre åtgärder som undersöks (den statliga garantin från 2007, den statliga garantin från 2008 och det anmälda direkta bidraget) i syfte att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan.
(39)
I december 2006 ansökte Varvaressos om undsättnings- och omstruktureringsstöd och lämnade då in samma plan som senare anmäldes till kommissionen i januari 2009. Tidsskillnaden mellan ansökan om undsättnings- och omstruktureringsstöd till de grekiska myndigheterna (december 2006) och anmälan av det direkta stödet från 2009 till kommissionen (januari 2009) berodde endast på administrativa problem och inte på svårigheter av återkommande art och ett upprepat behov av statliga interventioner.
(40)
Syftet med garantin från 2007 (åtgärd 1) var dessutom att ta itu med företagets ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. De andra åtgärderna syftade till att undanröja företagets ekonomiska problem på lång sikt. Samtidigt hade de tre åtgärderna det gemensamt att de alla var inriktade på problemet med företagets banklån.
(41)
Slutligen hävdar Grekland att alla tre åtgärder ingår i samma omstruktureringsprocess och att engångsprincipen därför inte överträds.
4.4 Omstruktureringskostnader och eget bidrag
(42)
Omstruktureringskostnaderna omfattar kostnader för omstrukturering av långfristiga banklån (23 miljoner euro), omstrukturering av personalen (1 miljon euro), investeringar (3 miljoner euro) och omstrukturering av tillgångar (1 miljon euro). Dessa kostnader uppgår till totalt 28 miljoner euro (14).
(43)
Grekland hävdar att totalkostnaden för omstruktureringen kommer att finansieras med 14 miljoner euro i statligt stöd och ett eget bidrag på 14 miljoner euro. Det egna bidraget inbegriper intäkter på […] och 1 miljon euro från försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag 2007.
4.5 Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen
(44)
I den plan som ursprungligen (innan det formella granskningsförfarandet inleddes) anmäldes föreslogs följande kompensationsåtgärder: a) Nedläggningen av produktionen vid en av företagets tre anläggningar, som inleddes 2007 och avslutades 2008, och b) försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag, som genomfördes 2007. Företaget uppgav att detta dotterbolag gick med förlust 2005 och 2006.
(45)
Efter beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet föreslog Grekland följande alternativa kompensationsåtgärder:
-
En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.
-
Ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.
(46)
Grekland hävdar att det när det gäller Varvaressos finns skäl som berättigar till mindre strikta kompensationsåtgärder och minskar storleken på det egna bidraget.
(47)
Grekland uppger bland annat att Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde som är berättigat till regionalstöd. Arbetslösheten i Imathia är dubbelt så hög som det nationella genomsnittet och området har en BNP på 70 % av det nationella genomsnittet. Vidare har antalet textil- och konfektionsföretag i Imathia minskat från 296 till 181 under 2008 (en minskning med 39 %). Slutligen har 56 % av jobben i företag med mer än tio anställda försvunnit de senaste åren.
(48)
Grekland uppger vidare att Varvaressos storlek har minskat kraftigt sedan 2006, till följd av nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar och försäljningen av företagets dotterbolag. Nedläggningen av produktionsanläggningen ledde till att sysselsättningen minskade med […] arbetstimmar och att produktionskapaciteten minskade med 30 %, vilket dessutom är oåterkalleligt (på grund av skrotning eller försäljning av utrustning). Försäljningen av dotterbolaget gjorde att årsomsättningen minskade med 6,7 miljoner euro. Sammantaget minskade företagets andel av marknaden med 27 % sett till försäljningsvärde och med 30 % sett till försäljningsvolym. Företaget drog sig dessutom helt tillbaka från Estland, Ungern och Rumänien, och delvis från Österrike, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Bulgarien, Tjeckien, Italien och Polen (ett tillbakadragande på mellan […] % och […] %).
5. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER
(49)
Kommissionen tog emot synpunkter från Varvaressos. Företagets argument sammanföll till stor del med de från de grekiska myndigheterna.
(50)
Kommissionen tog även emot synpunkter från andra tredje parter som antingen är kopplade till den verksamhet som bedrivs av Varvaressos eller som påverkas av den. I samtliga synpunkter lovordades stödmottagarens ställning, både som bidragsgivare till den lokala ekonomin och som ett väletablerat företag. I synpunkterna framhölls dessutom att en nedläggning av företagets verksamhet kraftigt skulle minska sysselsättningen och produktionskapaciteten i Grekland, och särskilt i Imathia. Dessutom uppgav man att stödet till Varvaressos inte snedvrider konkurrensen eftersom företaget har en så pass liten marknadsandel.
6. BEDÖMNING: FÖREKOMSTEN AV STÖD
6.1 Åtgärderna 1 och 2: De statliga garantierna från 2007 och 2008
(51)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd följaktligen uppfylla följande fyra kriterier.
(52)
För det första måste ett stöd ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning innefattar vidare en förlust av statliga medel. Dessutom beviljas statliga garantier genom beslut av de behöriga ministerierna. I det aktuella fallet beviljades garantierna till Varvaressos från 2007 och 2008 av det grekiska finansministeriet. Följaktligen är kriteriet avseende statliga medel uppfyllt.
(53)
För det andra måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Kommissionen anser att de två garantierna i fråga har gett Varvaressos en otillbörlig fördel. Enligt de skäl som anges i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat tillkännagivandet om garantier) (15), får låntagaren en fördel när denne inte behöver betala ett marknadsorienterat pris för garantin. Utan en statlig garanti skulle en låntagare, i egenskap av ett företag i svårigheter, i vissa fall inte kunna hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån.
(54)
I punkt 3.2. i tillkännagivandet om garantier har kommissionen angett att det för att förekomsten av statligt stöd (dvs. en fördel) i form av en garanti ska kunna uteslutas är tillräckligt att samtliga av följande villkor är uppfyllda:
-
Låntagaren är inte i ekonomiska svårigheter.
-
Garantin täcker högst 80 % av det utestående lånet.
-
Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas.
-
Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin.
(55)
Vid tillämpningen av dessa kriterier i det aktuella fallet konstaterar kommissionen följande:
-
För det första hade Varvaressos ekonomiska svårigheter (16) vid den tidpunkt då både garantin från 2007 och garantin från 2008 beviljades.
-
För det andra täckte, vilket påvisats i skälen 13, 16 och 18, både garantin från 2007 och garantin från 2008 mer än 100 % av lånet.
-
För det tredje, när det gäller garantin från 2007, noterar kommissionen att garantins omfattning inte kunde mätas korrekt när den beviljades. Detta framgår av de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna (se skälen 13 och 16), enligt vilka garantin ursprungligen skulle täcka 80 % av lånet, eller 18,2 miljoner euro, men slutligen, på grundval av en bestämmelse i garantiordningen, täckte 30 miljoner euro.
-
För det fjärde beviljades både garantin från 2007 och garantin från 2008 för lån till ett företag i svårigheter och föreskrev inte att garantigivaren (staten) skulle ersättas med en lämplig avgift. Enbart den omständigheten att ingen avgift togs ut för garantierna kan tyda på att stödåtgärden gav Varvaressos en fördel. På affärsbanksmarknaden är det omöjligt att erhålla en garanti utan att betala en avgift, särskilt för företag i svårigheter där risken för betalningsförsummelse är stor.
(56)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att företaget inte skulle ha kunnat erhålla garantierna från 2007 och 2008 på samma villkor på marknaden och att stödåtgärderna därför gav företaget en fördel.
(57)
För det tredje, för att betraktas som stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd vara selektiv. Garantin från 2007 grundades på en sektoriell ordning och garantin från 2008 var ett särskilt stöd riktat till Varvaressos. Följaktligen är kriteriet för selektivitet uppfyllt.
(58)
Slutligen måste en åtgärd snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Varvaressos är verksamt inom en sektor vars produkter är föremål för omfattande handel mellan medlemsstaterna och som är utsatt för hård konkurrens. Vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades hade Varvaressos den största delen av sin försäljning i andra medlemsstater (se skäl 7). Dessutom gav stödåtgärderna i fråga Varvaressos en fördel i förhållande till sina konkurrenter (se skälen 53-56). Om ett statligt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln mellan medlemsstaterna, ska dessa andra företag anses påverkade av stödet. Följaktligen är kriteriet för snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna uppfyllt.
(59)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att de statliga garantierna från 2007 och 2008 (åtgärderna 1 och 2) utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.
6.2 Åtgärd 3: Det anmälda direkta bidraget från 2009
(60)
När det gäller kriteriet att stödet ska ges med statliga medel och kan tillskrivas staten kommer detta direkta statliga bidrag från statsbudgeten och är godkänt av det behöriga ministeriet. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt.
(61)
När det gäller kriteriet avseende fördel, togs beslutet om det direkta bidraget till förmån för ett företag i finansiella svårigheter. Den grekiska staten erhåller inte någon ersättning för bidraget. Följaktligen ger bidraget Varvaressos en fördel.
(62)
Kommissionen anser följaktligen att det anmälda direkta bidraget från 2009 kommer att gynna företaget i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(63)
När det gäller kriteriet om selektivitet beviljades det direkta bidraget till företaget genom ett särskilt beslut. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt.
(64)
Slutligen uppfylls kriteriet att åtgärden snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på grundval av samma resonemang som i skäl 58.
(65)
Mot bakgrund av ovanstående överväganden drar kommissionen slutsatsen att det anmälda direkta bidraget från 2009 utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
6.3 Olagligt stöd
(66)
Enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (17) är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligt stöd.
(67)
I det aktuella fallet beviljade Grekland den statliga garantin från 2007 till förmån för Varvaressos utan att anmäla den till kommissionen och utan att vänta på kommissionens synpunkter eller slutgiltiga beslut om åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.
(68)
Kommissionen anser därför i detta skede att den statliga garantin från 2007 är olaglig.
7. BEDÖMNING: FÖRENLIGHET MED EUF-FÖRDRAGET
(69)
I enlighet med punkt 4.1 i tillkännagivandet om garantier ska en enskild garanti eller garantiordning som inte är förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen anses omfatta statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste därför kvantifieras för att det ska kunna kontrolleras om stödet kan anses förenligt på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd. Innan kommissionen bedömer stödets förenlighet måste den därför kvantifiera stödinslaget.
7.1 Kvantifiering av stödet
(70)
Garantierna från 2007 och 2008: I tillkännagivandet om garantier har kommissionen fastställt de allmänna principerna för att beräkna stödinslaget i en garanti.
(71)
Kommissionen anser att i princip kan en statlig garanti betraktas som stöd upp till det totala beloppet för det underliggande lånet om stödmottagaren inte på egen hand kan få tillgång till finansmarknaderna (se punkterna 2.2 och 4.1 a i tillkännagivandet om garantier).
(72)
I punkterna 4.1 (allmänt), 4.2 (stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (stödinslag i garantiordningar) i tillkännagivandet om garantier fastställs de regler som gäller för att beräkna stödinslaget i garantierna. I följande skäl kommer kommissionen att tillämpa dessa regler för åtgärderna 1 och 2.
(73)
I det aktuella fallet har Grekland påvisat att Varvaressos fortfarande hade tillgång till finansmarknaderna (se skäl 35) vid den tidpunkt då garantin från 2007 beviljades. Kommissionen anser därför att företaget fortfarande kunde fått tillgång till finansmarknaderna utan den statliga garantin från 2007.
(74)
När det gäller garantin från 2008 konstaterar kommissionen att Grekland anmälde garantin från 2008 inom samma år (november 2007) som den beviljade garantin från 2007 (maj 2007). Kommissionen anser därför att företaget vid tidpunkten för beviljandet av garantin från 2008 fortfarande hade en viss kreditvärdighet och tillgång till finansmarknaden (18).
(75)
På grund av företagets ekonomiska svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades skulle emellertid affärsbanker ha tagit ut en i motsvarande grad högre ränta än den företaget fick med en statlig garanti, eftersom garantin utgör en ytterligare säkerhet för bankerna. Kommissionen anser därför att den fördel som Varvaressos fick genom garantierna från 2007 och 2008 inte utgjordes av de samlade lånen, som de kunde ha fått även utan de statliga garantierna, utan av den lägre ränta som företaget erhöll tack vare garantierna.
(76)
Enligt punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier bör, om det inte finns någon jämförbar marknadsavgift, den totala finansieringskostnaden för lånet på marknaden med och utan garantin (dvs. att räntesatsen för ett liknande lån utan garanti bör jämföras med räntesatsen + garantiavgiften för lånet med den statliga garantin) jämföras.
(77)
I många fall finns det inte någon sådan tillgänglig marknadsränta. I sitt meddelande från 2008 om metoden för att fastställa referens- och marknadsräntor (19) (nedan kallat meddelandet från 2008 om referensräntor), har kommissionen därför utvecklat en finansiell metod som, av de skäl som anges i punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier, kan användas som ett mått på marknadsräntan.
(78)
I det aktuella fallet finns det inga uppgifter om vad Varvaressos skulle ha fått betala för ett jämförbart lån utan garantier. Dessutom beviljades båda garantierna före den ekonomiska och finansiella krisen. Vidare anser kommissionen att det, på grund av den tid som gått sedan åtgärderna beviljades, skulle vara mycket svårt att beräkna en ”riktig” marknadsränta för ett grekiskt textilföretag. Kommissionen kommer därför att använda den relevanta referensräntan som ett mått på marknadsräntan.
(79)
När det gäller den statliga garantin från 2007 kunde, vid den tidpunkt den beviljades, värdepapperiseringen av Varvaressos lån betraktas som hög enligt meddelandet om referensräntor från 2008 (20). Stödinslaget i den statliga garantin från 2007 kommer därför att beräknas med en marginal på 400 räntepunkter, som gäller för högt värdepapperiserade lån till företag i svårigheter.
(80)
På grundval av ovanstående beräknades den marknadsränta som företaget skulle ha fått betala för det lån som täcktes av garantin från 2007 om det inte hade beviljats en statlig garanti till totalt 7,3 miljoner euro. Den ränta som företaget faktiskt betalade för lånet (det fanns ingen garantiavgift) uppgår till totalt 4,9 miljoner euro för perioden från januari 2007 till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som företaget skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 2,4 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen (21).
(81)
När det gäller den statliga garantin från 2008 utbetalades det underliggande lånet på 2,4 miljoner euro till företaget den 10 februari 2009. Räntan på lånet var bunden till 6 månaders Euribor plus 3,6 %, med en löptid på 6 månader (eller till bedömningen av omstruktureringsplanen var avslutad). Det har ännu inte återbetalats (det ligger fortfarande kvar oförändrat med det ursprungliga beloppet).
(82)
Företaget var fortfarande i svårigheter och hade inte några flera fria tillgångar att erbjuda som säkerhet (22). I avsaknad av säkerheter tillämpade kommissionen därför ett tillägg på 1 000 räntepunkter som lades till den grekiska basräntesatsen, vilket ledde till ett belopp på 550 000 euro i marknadsränta som skulle ha betalats för finansieringen 2008. Den ränta som faktiskt tillämpades på lånet från 2008 uppgår (det fanns ingen garantiavgift) till totalt 0,25 miljoner euro för perioden februari 2009 (när det underliggande lånet betalades) till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som detta företag skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 0,3 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen.
(83)
När det gäller åtgärd 3 motsvarar, med tanke på att det är fråga om ett direkt bidrag, hela beloppet på 14 miljoner euro stödinslaget.
(84)
Mot bakgrund av ovanstående uppgår det totala stödinslaget i åtgärderna 1, 2 och 3 till 16,7 miljoner euro.
7.2 Rättslig grund för bedömningen: Riktlinjerna för undsättning och omstrukturering
(85)
I den mån åtgärderna utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste deras förenlighet bedömas mot bakgrund av de undantag som anges i punkterna 2 och 3 i den artikeln.
(86)
De undantag som fastställs i artikel 107.2 och 107.3 d och e är uppenbart inte tillämpliga och har inte åberopats av de grekiska myndigheterna.
(87)
Varvaressos var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades (se skäl 9 och skälen 89 och 90), vilket innebär att stödåtgärdernas förenlighet endast kan bedömas mot bakgrund av riktlinjerna om undsättning och omstrukturering, dvs. enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.
7.3 Företagets stödberättigande
(88)
Med hänsyn till punkt 10 a i riktlinjerna konstaterar kommissionen att även om Varvaressos förlorade en stor del av sitt eget kapital under perioden 2004-2009, förlorade det inte över hälften av sitt tecknade kapital under den period som bedömningen omfattar (2007-2009). När det gäller punkt 10 c uppfyllde Varvaressos inte villkoret i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.
(89)
Å andra sidan, vilket framgår av skäl 9, försämrades företagets ekonomiska resultat kraftigt under perioden 2006-2009. Därför dras slutsatsen att Varvaressos var ett företag som, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, befann sig i svårigheter redan 2006 till följd av ökande förluster och en sjunkande omsättning.
(90)
När det gäller punkt 9 i riktlinjerna visade det sig att under 2007 behövde företaget mer medel än sina befintliga lån för att uppnå lönsamhet. Detta framgår av att företaget 2006 ansökte om omstruktureringsstöd. Följaktligen var omläggningen av lånen 2007 inte tillräckligt för att uppnå lönsamhet, eftersom detta endast syftade till att betala de befintliga lånen och inte få nya. Kommissionen godtar därför att företaget under 2007 inte kunde återställa lönsamheten utan offentligt stöd och att det hade finansiella svårigheter även enligt punkt 9 i riktlinjerna.
7.4 Principen om ”en enda gång”
(91)
Kommissionen anser att de statliga garantierna från 2007 och 2008 utgör undsättningsstöd. Den första garantin syftade till att ta itu med Varvaressos ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. Den senare syftade till att hålla företaget flytande tills en omstruktureringsplan hade överlämnats.
(92)
Trots att garantin från 2007 utgjorde undsättningsstöd upphörde den inte inom sex månader från dagen för godkännandet (den 30 maj 2007), dvs. före den 30 november 2007. Detta skulle i princip utgöra ett missbruk av (olagligt) stöd och en överträdelse av engångsprincipen.
(93)
Kommissionen måste emellertid även bedöma stödåtgärdens förenlighet på alla andra relevanta grunder. Genom punkt 20 i riktlinjerna begränsas dessa grunder till dem som anges i riktlinjerna. Detta skulle innebära att undsättningsstödet fortfarande skulle kunna betraktas som ett omstruktureringsstöd, dvs. som en del av en förlängning av omstruktureringen (se även ärende C 11/2007, Ottana Energia (23).
(94)
I detta sammanhang och när det gäller frågan huruvida de tre åtgärder som undersöks utgör en förlängning av omstruktureringen, anser kommissionen att så är fallet. Detta grundar sig på följande överväganden:
(95)
För det första hade alla tre åtgärder samma syfte, dvs. att ta itu med de problem som berodde på företagets tidigare stora betalningsförpliktelser.
(96)
Dessutom var garantierna från 2007 och 2008 inte tillräckliga för att förse företaget med de finansiella resurser som behövdes för en omstrukturering (motsvarande minst företagets totala lån, dvs. 25,4 miljoner euro i slutet 2006), eftersom detta endast kunde uppnås genom en kombination av de tre åtgärderna, som tre delar av samma omstruktureringsprocess.
(97)
Därtill syftade den största delen av det lån som täcktes av garantin från 2008 (1,8 miljoner euro av totalt 2,4 miljoner euro) till att finansiera samma investeringar som det omstruktureringsstöd som beviljades 2009. Dessutom skulle dessa investeringar genomföras under samma period som omstruktureringsplanen från 2009 (se skäl 19).
(98)
Vidare är omstruktureringsplanen från 2009 samma plan som den återhämtningsplan som företaget redan hade överlämnat till de grekiska myndigheterna 2006 (se skälen 11 och 12), med vissa ändringar i samband med bedömningen av den.
(99)
Slutligen inleddes omstruktureringen förvisso 2006. Bland annat innehöll planen fyra omstruktureringsåtgärder som genomfördes eller inleddes innan garantin från 2007 beviljades (maj 2007), dvs. produktionsminskningen (2006), neddragningen av antalet anställda (2006), försäljningen av dotterbolaget Thiva (januari 2007) och omorganisationen och moderniseringen av företagets ledning (2006).
(100)
Kommissionen drar därför slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är delar av samma omstrukturering, som beviljats för att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan. Följaktligen överträds inte engångsprincipen.
7.5 Återställande av långsiktig lönsamhet
(101)
Mot bakgrund av ovanstående kommer kommissionen att bedöma de tre stödåtgärdernas förenlighet som en förlängning av omstruktureringen.
(102)
Kommissionen anser att de åtgärder som fastställs i omstruktureringsplanen tar itu med de exakta orsakerna till företagets svårigheter. Kommissionen anser i synnerhet att planen korrekt fastställer följande faktorer (externa och interna) som bakomliggande orsaker till Varvaressos svårigheter:
-
Företagets tidigare stora upplåning (under perioden 2000-2005).
-
Företagets höga driftskostnader (fallande vinstmarginal till följd av asiatisk konkurrens och snabbt stigande priser på insatsvaror).
-
Företagets oförmåga att anpassa sig till utvecklingen på marknaden.
(103)
De föreslagna omstruktureringsåtgärderna syftar till att avhjälpa dessa problem. I planen föreslås för det första en finansiell omstrukturering av företaget. För det andra läggs konkreta åtgärder fram för att förbättra företagets vinstmarginal genom att förändra inkomstmixen och minska driftskostnaderna, och för det tredje förslås en modernisering av företagets ledning. Omstruktureringsåtgärderna kan delas in i 14 ”insatser” med beräknade kostnader för varje insats. Kommissionen anser att de föreslagna insatserna verkar vara tillräckliga för att ta itu med företagets grundläggande problem.
(104)
När det gäller de ekonomiska effekterna av omstruktureringsplanen är de finansiella prognoserna realistiska i förhållande till genomförande av omstruktureringspaketet. Både en ökning av omsättningen (med ca 5 % per år) och en ökning av rörelseintäkterna (med ca 10 % per år) verkar rimligt efter genomförandet av omstruktureringsåtgärderna (dvs. omläggning av produktionsmixen och åtgärder för kostnadsrationalisering).
(105)
På grundval av ovanstående anser kommissionen att omstruktureringen kommer att göra det möjligt att återställa lönsamheten i företaget under 2011 och att aktieägarna kommer att få en avkastning på sitt investerade kapital som är högre än eller (som sämst) motsvarar deras upplåningskostnader, dvs. ligger på en tillfredsställande nivå. Kommissionen konstaterar att de förväntade resultaten kommer att uppnås inom en rimlig tid och att de grundas på realistiska antaganden.
(106)
Kommissionen anser därför att planen uppfyller kriterierna i punkterna 35-37 i riktlinjerna.
7.6 Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen
(107)
I omstruktureringsplanen föreslås följande kompensationsåtgärder: a) En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut, och b) ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.
(108)
Kommissionen anser att den föreslagna minskningen av försäljningen i Grekland med 10 % kommer att göra det möjligt för konkurrenter att komma in på eller öka sin försäljning på en marknad där företaget har en förstärkt närvaro. Företagets närvaro på den grekiska marknaden har ökat kraftigt de senaste åren, från 32 % till 42 %, till skillnad från försäljningen inom EU, som fallit från 67 % till 52 % (se skäl 7). Slutligen är företaget rankat som den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden (enligt uppgifter från 2007, se skäl 8). Dessutom har även företagets närvaro i länder utanför EU ökat de senaste åren (från 1 % till 6 %), vilket visar att företagets lönsamhet inte är beroende av att det måste öka sin närvaro på EU-marknaden.
(109)
Försäljningsminskningen på den grekiska marknaden innebär samtidigt att Varvaressos helt eller delvis avbryter sina etablerade affärsförbindelser i sitt eget land och försöker ersätta dem med nya förbindelser i andra EU-medlemsstater eller i tredje länder. Detta kommer att bli ett verkligt test av företagets konkurrenskraft.
(110)
Kommissionen konstaterar vidare att i alla tre scenarier för att återställa lönsamheten förväntas företagets försäljning att öka (se skäl 24). Minskningen av försäljningen i Grekland motsäger emellertid inte omsättningsökningen: Försäljningsminskningen kan genomföras till förmån för företagets konkurrenter genom att frigöra kapacitet för dem, medan omsättningsökningen kommer att möjliggöra lönsamhet hos stödmottagaren.
(111)
Man skulle dock kunna hävda att i stället för 2009 borde 2006 användas som referensår för den 10-procentiga minskningen av försäljningen på den grekiska marknaden. Detta med tanke på att det i punkt 40 i riktlinjerna anges att ”Nedskärningen av företagets verksamhet skall utgöra en integrerad del av den omstrukturering som anges i planen”. Faktum är att företagets omstrukturering inleddes 2006 och beräknades pågå i fem år (fram till utgången av 2011). Enligt detta resonemang bör därför kompensationsåtgärden ha en effekt som skulle ta hänsyn till och motsvara hela omstruktureringsperioden och inte bara en del av den.
(112)
Kommissionen konstaterar emellertid att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet hade företaget en högre försäljning i Grekland 2009 än 2006 (8,1 miljoner euro jämfört med 7,1 miljoner euro). Kommissionen anser därför att åtgärden måste beaktas i förhållande till försäljningen under 2009, eftersom den på så sätt kommer att ha en större effekt.
(113)
När det gäller förbudet mot alla former av statligt stöd, anser kommissionen att detta går utöver försäljningsminskningen på den grekiska marknaden, som redan ligger på en tillfredsställande nivå (10 %). Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47), vilket innebär att företaget skulle ha kunna varit berättigat till investeringsstöd med en stödnivå på 40 %. Förbud mot framtida stöd har redan godkänts tidigare, som ytterligare kompenserande åtgärder, i ärendena Alstom (24) och Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Kommissionen anser vidare att storleken på företaget har minskat så pass mycket att varje ytterligare minskning skulle vara ödesdiger för företagets lönsamhet (se skäl 48).
(115)
Samtidigt noterar kommissionen igen att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet anser kommissionen därför att det framtida förbudet mot statligt stöd bör gälla längre än två år. Detta kommer att gottgöra den otillbörliga snedvridningen av konkurrensen utan att skada företagets lönsamhet. Kommissionen anser följaktligen att ett fyraårigt förbud är mer lämpligt.
(116)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de kompensationsåtgärder som beskrivs ovan uppfyller kraven i riktlinjerna, bland annat eftersom de a) gynnar Varvaressos konkurrenter, i den mening som avses i punkt 31, b) tar den form som fastställs i punkterna 39 och 46 c, och c) kommer att vidtas på den marknad där Varvaressos kommer att ha en betydande position efter omstruktureringen, i den mening som avses i punkt 40.
(117)
I enlighet med punkt 40 i riktlinjerna står kompensationsåtgärderna dessutom i proportion till stödets snedvridande effekter och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på marknaden. Under 2008 hade Varvaressos en liten marknadsandel på […] % av garnproduktionen i EU (se skäl 8).
(118)
I punkt 56 i riktlinjerna föreskrivs dessutom att villkoren för att bevilja stöd kan vara mindre strikta i stödområden. Varvaressos är etablerat i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47).
(119)
Mot bakgrund av ovanstående verkar inte de kompensationsåtgärder som Grekland föreslagit vara tillräckliga. Däremot anser kommissionen att åtgärderna, tillsammans med ett förbud om framtida stöd som förlängs fram till utgången av 2015, uppfyller kriteriet i riktlinjerna för kompensationsåtgärder.
7.7 Stöd begränsat till ett minimum: Faktiskt bidrag, fritt från stöd
(120)
Grekland hävdar att enligt de kriterier som fastställs i kommissionen rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (26) har företaget varit ett medelstort företag sedan 2009. Eftersom företaget erhöll statligt stöd första gången 2007 bör det emellertid betraktas som ett stort företag i den aktuella bedömningen (företaget hade det en årsomsättning på 28 miljoner euro 2006). Företagets bidrag till omstruktureringsplanen bör därför i princip uppgå till minst 50 % av den totala kostnaden för omstruktureringen, enligt punkt 44 i riktlinjerna.
(121)
Kommissionen konstaterar emellertid att företaget ligger i ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47). Enligt punkt 56 i riktlinjerna kan, om inget annat anges i de branschspecifika reglerna för statligt stöd, villkoren för att bevilja stöd i stödområden vara mindre strikta vad beträffar storleken på bidragstagarens insats.
(122)
Mot bakgrund av ovan nämnda omständigheter och i enlighet med sin praxis, anser kommissionen att i det aktuella fallet kan en procentsats på 40 % betecknas som ett faktiskt eget bidrag enligt riktlinjerna.
(123)
Mot bakgrund av ovanstående och beräkningen av stödåtgärderna i skälen 70-84 finansieras den totala omstruktureringen på 30,7 miljoner euro enligt följande:
-
16,7 miljoner euro i stöd: direkt bidrag på 14 miljoner euro, plus ett inslag av stöd på 2,4 miljoner euro i den statliga garantin från 2007 (enligt scenariot med 400 räntepunkter), plus ett inslag av stöd på 0,3 miljoner euro i den statliga garantin från 2008 (på grundval av 1 000 räntepunkter).
-
14 miljoner euro i eget bidrag.
(124)
Företagets eget bidrag uppgår följaktligen till 46 % av den totala finansieringskostnaden för omstruktureringen, dvs. mer än det minsta egna bidrag på 40 % som fastställs i skäl 122, och ligger därmed inom de lämpliga gränserna enligt riktlinjerna.
8. UPPHÄVANDE AV KOMMISSIONENS BESLUT OM UNDSÄTTNINGSSTÖD FRÅN JULI 2008
(125)
Den statliga garantin från 2007 visar att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 (se skäl 1) byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna. I sin anmälan om undsättningsstödet (november 2007) uppgav de grekiska myndigheterna bland annat att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd, trots att företaget hade beviljats en statlig garanti i maj 2007.
(126)
Enligt artikel 9 i procedurförordningen får kommissionen upphäva ett beslut som fattats enligt artikel 4.3 efter det att den berörda medlemsstaten har beretts tillfälle att lämna sina synpunkter, om beslutet grundat sig på oriktiga upplysningar som lämnats under förfarandet och som varit avgörande för beslutet.
(127)
I det aktuella fallet kände kommissionen inte till att Varvaressos redan hade tilldelats stöd tidigare, då det redan befann sig i svårigheter. Därför granskades inte engångsprincipen och det stöd som redan beviljats beaktades inte vid beräkningen av undsättningsstödet.
(128)
I sitt beslut av den 9 mars 2010 att inleda förfarandet gav kommissionen Grekland möjlighet att inkomma med synpunkter på det faktum att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna om att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. I sina synpunkter medgav Grekland att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdade samtidigt att den inte utgjorde statligt stöd (se skäl 34). Kommissionen kan inte acceptera Greklands argument eftersom de antingen grundas på hypotetiska resonemang och kriterier om vad som inte utgör statligt stöd eller snedvrider den riktiga betydelsen av kreditvärderingar.
(129)
Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att upphäva kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008.
9. SLUTSATSER
(130)
Kommissionen drar slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är förenliga med den inre marknaden, under förutsättning att vissa villkor respekteras.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kommissionens beslut av den 16 juli 2008 om att godkänna det anmälda undsättningsstödet till Varvaressos upphävs eftersom beslutet grundat sig på oriktiga upplysningar som har lämnats under förfarandet och som varit avgörande för beslutet, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 659/1999.
Artikel 2
Det stöd som Grekland delvis redan har genomfört och planerar att genomföra för Varvaressos SA och som uppgår till 16,7 miljoner euro är förenligt med den inre marknaden, med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 3.
Artikel 3
1. Omstruktureringsplanen för Varvaressos måste genomföras i dess helhet.
2. Med början 2011 måste Varvaressos årsomsättning från försäljning i Grekland minskas med 10 % jämfört med omsättningen från försäljning i Grekland under 2009. Denna begränsning kommer att gälla för kalenderåren 2011, 2012 och 2013.
3. Företaget kommer inte att beviljas någon form av statligt stöd före utgången av 2015. Detta omfattar all finansiering från lokala, regionala och nationella källor samt EU-källor.
4. De två ovanstående villkoren gäller för Varvaressos, alla dess kommande dotterbolag och alla företag över vilka Varvaressos aktieägare utövar kontrollen i en sådan utsträckning att de har rätt att använda produktionstillgångar (t.ex. produktionsanläggningar och produktionslinjer) som för närvarande tillhör Varvaressos eller dess dotterbolag. De ska dessutom gälla om Varvaressos säljs till och/eller slås ihop med en annan juridisk enhet, eller om de tillgångar i Varvaressos som krävs för att fortsätta driften av verksamheten säljs till en annan juridisk enhet.
5. För att kommissionen ska kunna övervaka efterlevnaden av samtliga ovan nämnda villkor ska Grekland till kommissionen överlämna halvårsrapporter om de framsteg som har uppnåtts i omstruktureringen av Varvaressos. För övervakningen av begränsningarna avseende försäljningen ska Grekland, senaste före utgången av januari, lämna årliga rapporter till kommissionen med försäljningssiffror för det föregående kalenderåret.
Artikel 4
Grekland ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.