ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. ledna 2012
o státní podpoře SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), kterou poskytlo Maďarsko společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2011) 9316)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/150/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SOUVISLOSTI A POSTUP
(1)
Po několika neúspěšných pokusech o privatizaci uzavřel maďarský stát v roce 2007 se společností AirBridge Zrt. (dále jen „AirBridge“) kupní smlouvu týkající se 99,95 % akcií národního leteckého dopravce Malév Hungarian Airlines Zrt. (dále jen „Malév“). Společnost AirBridge výměnou za akcie zaplatila částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR (3)). Privatizační smlouva byla v souladu s čl. 108 odst. 2 SFEU oznámena Komisi, poté však byla zrušena (4).
(2)
V důsledku finančních potíží nového vlastníka získala 49,5 % podíl ve společnosti AirBridge ruská banka Vněšekonombank (dále jen „VEB“) a stala se nepřímým akcionářem společnosti Malév.
(3)
V březnu 2010 se Komise z tiskových zpráv dověděla o záměru maďarského státu společnost Malév opět znárodnit. E-mailem ze dne 2. března 2010 maďarské orgány tyto tiskové zprávy potvrdily.
(4)
Dne 10. března 2010 obdržela Komise e-mailem stížnost od společnosti Wizz Air, nízkonákladové (nízkorozpočtové) letecké společnosti se základnou v Maďarsku, která je v Maďarsku hlavním konkurentem společnosti Malév. Tato stížnost se týkala údajné protiprávní státní podpory pro společnost Malév, která není slučitelná s vnitřním trhem a která byla poskytnuta prostřednictvím řady různých opatření. Dopisem ze dne 29. března 2010 předala Komise maďarským orgánům verzi stížnosti bez důvěrných údajů spolu se žádostí o doplňkové informace. Maďarsko se k podstatě této stížnosti vyjádřilo a odpovědi na otázky v ní uvedené poskytlo dne 30. dubna 2010.
(5)
Na schůzce dne 5. května 2010 maďarské orgány uvedly, že mají v úmyslu leteckou společnost restrukturalizovat. Taktéž však uvedly, že dosud neví, jak dalekosáhlá tato restrukturalizace bude.
(6)
Komise obdržela druhou stížnost ze dne 5. října 2010 (kterou podal soutěžitel, jenž nesouhlasil se zveřejněním své totožnosti) a dopisem ze dne 21. října 2010 ji předala maďarským orgánům. Maďarské orgány podaly připomínky k podstatě této stížnosti dne 19. listopadu 2010.
(7)
Další informace si Komise od maďarských orgánů vyžádala dne 14. července 2010 a 8. října 2010 a odpovědi obdržela dne 11. srpna 2010, 16. srpna 2010, 5. října 2010, 3. listopadu 2010 a 23. listopadu 2010.
(8)
V tomto kontextu zahájila Komise dne 21. prosince 2010 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) ve věci jednotlivých údajných opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti Malév.
(9)
Dne 24. února 2011 podalo Maďarsko připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 26. května 2011 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Byly obdrženy připomínky dvou zúčastněných stran: společnosti Wizz Air dne 26. června 2011 a dalšího soutěžitele (který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna) dne 28. června 2011.
(11)
Tyto připomínky předala Komise Maďarsku dne 6. července 2011. Maďarsko se k připomínkám třetích stran vyjádřilo dne 5. září 2011.
(12)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu uskutečnily dvě schůzky útvarů Komise a maďarských orgánů, a to dne 10. června 2011 a 19. října 2011.
(13)
Komise si od maďarských orgánů vyžádala další informace dne 26. září 2011 a Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. října 2011.
II. SPOLEČNOST MALÉV A DOTČENÁ OPATŘENÍ
II.1. Společnost
(14)
Společnost Malév má základnu na mezinárodním letišti Ference Lista v Budapešti a v současnosti provozuje 22 letadel (6) do míst určení v Evropě a na Blízkém východě. V roce 2009 přepravila 3,2 milionu cestujících (7).
II.2. Období před privatizací v roce 2007
(15)
Maďarské orgány se několikrát pokusily společnost Malév zprivatizovat. V roce 1992 byl 35 % podíl ve společnosti Malév prodán italskému, státem ovládanému konsorciu společností Alitalia a Simest. V roce 1997 prodalo konsorcium Alitalia-Simest svůj podíl konsorciu dvou maďarských bank v soukromém vlastnictví (OTP a MKB). V roce 1999 odkoupil většinu akcií v soukromém vlastnictví opět stát, čímž ve společnosti získal 97 % podíl.
(16)
Společnost Malév byla spolu s mnoha dalšími leteckými společnostmi významně zasažena poklesem na trhu letecké dopravy, který následoval po událostech ze září 2001, a začala být ztrátová (viz tabulka č. 1).
(17)
V této situaci se stát rozhodl společnost Malév znovu zprivatizovat.
II.3. Privatizace v roce 2007 a společnost Malév podléhající soukromé kontrole
II.3.1 Prodej společnosti AirBridge
(18)
Společnost bylo nutno rekapitalizovat a schopnost státu jakožto vlastníka financovat takovéto investice byla omezená. Stát si vyžádal nabídky týkající se společnosti Malév a počátkem roku 2007 bylo rozhodnuto, že nejlepší nabídku předložila jednotka pro zvláštní účel s názvem AirBridge. Společnost AirBridge nabídla přitažlivý a z obchodního hlediska údajně životaschopný obchodní plán a plán restrukturalizace.
(19)
Dne 23. února 2007 byla uzavřena kupní smlouva zajišťující prodej 99,95 % akcií Malév společnosti AirBridge. Ve společnosti AirBridge vlastnil 49 % podíl Boris Abramovič (8), ruský podnikatel, který měl většinový podíl v řadě ruských leteckých společností (KrasAir a aliance ruských leteckých společností AirUnion), a 51 % podíl byl ve vlastnictví maďarských fyzických osob. Očekávalo se proto, že společnost AirBridge v souladu s obchodním plánem a plánem restrukturalizace zajistí společnosti Malév průmyslové know-how a vedoucí postavení.
(20)
Nejdůležitější části smlouvy byly tyto:
(a)
Společnost AirBridge koupila 99,95 % akcií společnosti Malév za částku ve výši 200 milionů HUF (740 000 EUR). Nejpozději do 31. prosince 2008 musela společnost AirBridge poskytnout financování (9) ve výši 50 milionů EUR.
(b)
Půjčka z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla Maďarská rozvojová banka (Magyar Fejlesztési Bank, dále jen „MFB“), jež je zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR byla z rozvahy společnosti Malév vyňata a převedena na jednotku pro zvláštní účel, kterou rovněž zcela vlastnil stát, společnost spravující aktiva společnosti Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., dále jen „MAVA“).
Tato půjčka MFB z roku 2003 byla poskytnuta v EUR a v plné výši se na ni vztahovala státní záruka s úrokovou sazbou ve výši 3měsíční sazby IBOR + 0,5 %. Původní splatnost půjčky byla v roce 2013 a jistina měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti. S převedením jistiny a úroků na společnost MAVA se prodloužila rovněž doba splatnosti půjčky, a to do roku 2017.
Podle maďarských orgánů byla na společnost MAVA spolu s půjčkou převedena aktiva v hodnotě 76 milionů EUR. Tato aktiva zahrnovala ochrannou známku Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jedno letadlo B767. Pokud by byla společnost Malév zisková, musela by společnosti MAVA odvést rovněž 25 % zisku po zdanění. Společnost AirBridge poskytla společnosti MAVA taktéž bankovní záruku banky VEB za účelem krytí splátky půjčky až do výše 32 milionů EUR.
(c)
Společnost Malév měla společnosti MAVA platit rovněž částku ve výši 200 000 EUR ročně jako licenční poplatek za používání názvu a loga „Malév“. Společnost AirBridge byla povinna nadále používat obchodní značku a zajistit fungování podniku jako letecké společnosti do 31. prosince 2017, tj. do nového data splatnosti půjčky.
(d)
Společnost Malév si od společnosti MAVA zpětně pronajme letadlo B767, které bylo převedeno na společnost MAVA (viz písmeno b)), a to v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2017 (10).
(21)
Bylo jmenováno nové vedení a zavedena řada opatření k úsporám nákladů a vytvoření příjmů. K těmto opatřením patřilo zrušení dálkových letů a snížení počtu zaměstnanců. Podle Maďarska však tato opatření neměla na ziskovost společnosti žádný celkový dopad, jelikož se časově shodovala se silným růstem cen pohonných hmot.
(22)
Finanční situace společnosti Malév se dále zhoršovala a po 4 měsících společnosti chyběla likvidita potřebná k uhrazení licenčních poplatků za používání obchodní značky Malév.
(23)
Podle Maďarska nebyly platby za letadlo B767 pronajaté od společnosti MAVA „zastaveny“, jakmile se společnost Malév rozhodla ukončit dálkové lety, jelikož společnost Malév tyto dluhy „uznává“ a jedná se pouze o prodlevu při placení, přičemž jsou hrazeny úroky z prodlení.
(24)
Ve druhém pololetí 2008 začala mít na společnost Malév i na její ruské partnery dopad světová finanční krize. Řada leteckých společností B. Abramoviče vyhlásila úpadek. Společnost AirBridge již nebyla s to společnost Malév financovat a nesplácela půjčku bance VEB. Jelikož banka VEB měla zástavní právo na 49 % akcií společnosti AirBridge, VEB tyto akcie převzala. Banka VEB uvedla, že je ochotna společnost Malév nadále financovat, avšak jako banka, nikoli jako vlastník.
II.3.2 Prodej podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení
(25)
Jak bylo uvedeno výše, počátkem roku 2009 se finanční situace společnosti Malév dále zhoršila. Její akcionáři se proto obrátili na veřejnou holdingovou společnost (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., dále jen „MNV“) s návrhem na prodej dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení (dále jen „Malév GH“), fondu MNV.
(26)
Podle Maďarska byl podnik Malév GH v té době zdravým podnikem a stejně je tomu i nadále.
(27)
V lednu 2009 byla podepsána (a v únoru pozměněna) předběžná kupní smlouva, která stanovila zálohové platby ve výši 4,3 miliardy HUF (16 milionů EUR). Fond MNV provedl zálohové platby pro společnost Malév v lednu a únoru 2009. Tyto zálohové platby měly být do 2 pracovních dnů vráceny, pokud by se fond MNV po provedení hloubkové prověrky rozhodl, že k podepsání konečné kupní smlouvy nepřistoupí. Tato povinnost týkající se případného vrácení byla zaručena dohodami o zajištění. V červenci 2009 se fond MNV nakonec rozhodl transakci zrušit a mělo dojít k vrácení kupní ceny.
(28)
Zálohová platba nebyla fondu MNV nikdy vrácena. Stejně tak nebyly fondu MNV nikdy uhrazeny splatné úroky ze zálohových plateb (11).
II.3.3. Odklad daně
(29)
Mezi lednem 2007 a březnem 2010 povolila Maďarská daňová a finanční správa (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, dále jen „APEH“) společnosti Malév odklad plateb nebo restrukturalizaci u různých druhů daňových závazků a závazků týkajících se příspěvků na sociální zabezpečení. Od července 2008 úřad APEH splatnou dlužnou částku nevymáhal a následně dokonce povolil restrukturalizaci dalších částek. V březnu 2010 činila celková částka, kterou společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení (jistina a úroky z prodlení), celkem 13,7 miliardy HUF (51 milionů EUR). Co se týče celé skupiny Malév, tento údaj činí 16,8 miliardy HUF (62 milionů EUR). Dne 11. března 2010 bylo zbývající saldo běžného účtu společnosti Malév u úřadu APEH vyrovnáno, a to s využitím části hotovosti, která byla získána navýšením kapitálu v únoru 2010, jež je zmíněno níže.
II.4. Opětovné znárodnění v roce 2010 a společnost Malév podléhající veřejné kontrole
II.4.1 Důvody vedoucí k opětovnému znárodnění společnosti Malév
(30)
V roce 2010 nebylo možné nalézt soukromé investory, kteří by společnost Malév převzali od AirBridge/VEB jakožto hlavního akcionáře. Banka VEB neměla zejména v úmyslu leteckou společnost financovat jako strategický investor. Finanční výsledky letecké společnosti byly nadále slabé, jak ukazuje tabulka č. 1.
Tabulka č. 1
Ukazatele výkonnosti společnosti Malév v období 2003-2010 (v miliardách HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
zisk/(ztráta)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
zisk/(ztráta)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Čistý výsledek
zisk/(ztráta)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Zdroj:
Informace poskytnuté maďarskými orgány a účetní závěrka společnosti Malév za rok 2010
(31)
Místo likvidace se maďarské orgány rozhodly jednat s bankou VEB a společností AirBridge s cílem pokusit se obchodní situaci společnosti Malév ve střednědobém až dlouhodobém horizontu zlepšit.
II.4.2. Navýšení kapitálu v únoru 2010: kapitalizace pohledávky a nový kapitál
(32)
Dne 26. února 2010 se VEB, AirBridge, MNV, Malév a maďarská vláda dohodly na navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF (94 milionů EUR), jež se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz oddíl II.3.2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF (17 milionů EUR). Společnost AirBridge rovněž přeměnila částku ve výši 1,5 miliardy HUF (5,4 milionu EUR) na vlastní kapitál. V důsledku toho pohledávky za společností Malév zanikly a bývalí věřitelé se stali vlastníky části společnosti.
(33)
Před navýšením kapitálu se stávající základní kapitál společnosti Malév snížil téměř na nulu kvůli absorpci části nahromaděných ztrát a zohlednění skutečnosti, že stávající akcie společnosti Malév ztratily cenu. Základní kapitál společnosti Malév byl poté navýšen vydáním nových akcií v nominální hodnotě 0,01 HUF za kus. Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév je uveden na obrázku 1.
(34)
Částka ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR), kterou v hotovosti poskytl fond MNV, umožnila společnosti Malév uhradit veškeré nezaplacené daňové závazky (viz bod 29) a dočasně stabilizovat svoji činnost.
(35)
Po navýšení kapitálu se stát stal vlastníkem 94,6 % akcií společnosti Malév a podíl AirBridge/VEB se snížil na minimum.
Obr. 1
Vývoj situace ohledně vlastního kapitálu společnosti Malév
II.4.3. Květen-srpen 2010: akcionářské půjčky a přeměna na vlastní kapitál
(36)
Mezi květnem a srpnem 2010 poskytl maďarský stát prostřednictvím fondu MNV společnosti Malév řadu „akcionářských půjček“ v celkové výši 9,2 miliardy HUF (34 milionů EUR).
(37)
První z těchto půjček, která byla poskytnuta v květnu 2010, činila 2,16 miliardy HUF (7,9 milionu EUR). Byla popsána jako tříletá akcionářská půjčka s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. Půjčka měla být splacena najednou na konci doby splatnosti a zajištění bylo poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(38)
Druhá z těchto půjček, která byla poskytnuta v červnu 2010, činila 1,34 miliardy HUF (4,9 milionu EUR), opět se jednalo o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, jež měla být opět splacena najednou na konci doby splatnosti a u níž bylo zajištění poskytnuto ve formě zástavního práva na akcie podniku Malév GH.
(39)
V srpnu 2010 byla poskytnuta třetí akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR). Jednalo se opět o tříletou akcionářskou půjčku s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %, která byla splatná najednou na konci doby splatnosti. V tomto případě představovalo zajištění zástavní právo na letadlo (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
(40)
Dne 24. září byly tyto tři půjčky, které činily celkem 9,2 miliardy HUF (33,6 milionu EUR), spolu s dlužnými úroky (celkem 9,4 miliardy HUF, tj. 34,3 milionu EUR) přeměněny z dluhu na vlastní kapitál ve společnosti Malév a související záruky byly uvolněny.
II.4.4 Září 2010: další navýšení kapitálu a akcionářská půjčka
(41)
Dne 24. září 2010 navýšil kapitál společnosti Malév rovněž fond MNV, a to vložením další částky v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF (19,3 milionu EUR). Podíl MNV (tj. státu) ve společnosti Malév se tak zvýšil na 96,5 %.
(42)
Téhož dne poskytl stát společnosti Malév další akcionářskou půjčku ve výši 5,7 miliardy HUF (20,8 milionu EUR) na dobu 3 let a s úrokovou sazbou ve výši 9,97 %. První platba úroků byla splatná 6 měsíců ode dne poskytnutí půjčky, zatímco ke splacení jistiny mělo dojít jednorázově na konci doby splatnosti. Záruky za tuto půjčku tvoří zapsané zástavní právo na letadlo typu CRJ, HA-LNA s hodnotou ve výši přibližně 1,8 miliardy HUF a zástavní právo na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
III. SHRNUTÍ OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ
(43)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zkoumala, zda níže uvedená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
-
Opatření č. 1: Převzetí půjčky, kterou v roce 2003 společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, ve výši 76 milionů EUR společností MALÉV MAVA ve vlastnictví státu spolu s některými aktivy společnosti Malév. Splatnost půjčky byla prodloužena nejpozději do roku 2017.
-
Opatření č. 2: Poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév působícího v oblasti pozemního odbavení, který byl podle maďarských orgánů finančně zdravý, fondem MNV. Navzdory tomu, že se obchod nakonec neuskutečnil, nebyla tato zálohová platba kupní ceny vrácena.
-
Opatření č. 3: Odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení mezi lednem 2007 a březnem 2010. V březnu 2010 dosahovaly částky, které společnost Malév dlužila na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení, 13,7 miliardy HUF.
-
Opatření č. 4: Navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010, toto navýšení se uskutečnilo zčásti vkladem nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF (77 milionů EUR) a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH (viz opatření č. 2) s připočtením úroků, a to v celkové výši 4,7 miliardy HUF. (Rovněž společnost AirBridge přeměnila pohledávku ve výši 1,5 miliardy HUF na vlastní kapitál.)
-
Opatření č. 5: Tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy HUF, které mezi květnem a srpnem 2010 poskytl společnosti Malév fond MNV. Všechny tři půjčky poskytnuté v HUF měly úrokovou sazbu ve výši 9,97 % a jistina měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti (u všech tranší 3 roky). První dvě tranše v celkové výši 3,5 miliardy HUF (13 milionů EUR) byly zajištěny dceřiným podnikem Malév GH a třetí tranše ve výši 5,7 miliardy HUF (21 milionů EUR) byla zajištěna letadlem (letadlo typu CRJ, HA-LNA).
-
Opatření č. 6: Přeměna těchto akcionářských půjček (spolu s úroky z těchto půjček) z pohledávky na vlastní kapitál ve výši 9,4 miliardy HUF v září 2010.
-
Opatření č. 7: Další navýšení kapitálu v hotovosti ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010. Podíl státu se zvýšil na 96,5 %.
-
Opatření č. 8: Další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF v září 2010 s úrokovou sazbou 9,97 % a jednorázovým splacením jistiny na konci doby splatnosti. Půjčka byla zajištěna výše uvedeným letadlem typu CRJ, HA-LNA a zástavním právem na příjmy IATA agentury z mezinárodní a vnitrostátní letecké dopravy.
(44)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž pochybovala, zda jsou tato opatření v případě, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, slučitelná s vnitřním trhem na základě výjimek stanovených v SFEU, a zejména Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
IV. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(45)
Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo výše popsané skutečnosti a blíže objasnilo důvody, které vedly k obtížím leteckých společností. Maďarsko rovněž potvrdilo, že společnost Malév lze přinejmenším od druhého pololetí roku 2006 pokládat za podnik v „trvalých“ obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(46)
Před zahájením formálního vyšetřovacího řízení maďarské orgány (ve zkratce) tvrdily, že všechna opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a zásadou věřitele v tržním hospodářství.
(47)
S ohledem na opatření spojená s prodejem Malév společnosti AirBridge maďarské orgány uvedly, že tato opatření jsou vzhledem k zajištění poskytnutému za převzetí půjčky společností MAVA v souladu s tržními podmínkami. Pokud jde o nezdařený prodej podniku Malév GH, maďarské orgány tvrdily, že společnosti Malév nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož opožděné vrácení kupní ceny bylo náležitě zajištěno a byly vypočteny úroky z kupní ceny. Co se týče odkladu daně, maďarské orgány uvedly, že s ohledem na tyto částky bylo poskytnuto zajištění, že byly uplatněny všechny použitelné úroky a sankce a že takovéto odklady představují obvyklá opatření. Pokud jde o opětovné znárodnění společnosti Malév, maďarské orgány uvedly, že mohly své pohledávky za společností Malév vymáhat, což by mělo za následek její úpadek a likvidaci. Maďarské orgány zastávaly názor, že pokud by tak učinily, získaly by zpět pouze malou část svých pohledávek (kromě části kryté zárukou banky VEB, jak bylo uvedeno v bodě 20). Mimoto by se potýkaly se značnými negativními dopady na národní hospodářství (13).
(48)
Ve vztahu k akcionářským půjčkám a jejich následné přeměně na vlastní kapitál ve společnosti Malév zastával stát názor, že tato opatření neposkytla společnosti Malév žádnou výhodu, jelikož tyto půjčky byly vždy v plné výši zajištěny aktivy, byly uplatněny úrokové sazby odpovídající tržním podmínkám a při přeměně na vlastní kapitál byly plně zohledněny veškeré splatné úroky.
(49)
Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení nepředložily maďarské orgány žádné nové prvky. Připomínky Maďarska k rozhodnutí o zahájení řízení neobsahují žádné nové údaje na podporu toho, že opatření nepředstavovala státní podporu, ani informace odůvodňující slučitelnost provedených opatření s vnitřním trhem, zejména s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(50)
Připomínky podali dva soutěžitelé (viz bod 10) a oba šetření Komise podpořili:
(51)
Soutěžitel, který požádal o nezveřejnění totožnosti, uvedl, že se o nabytí kontrolního podílu ve společnosti Malév zajímali někteří soukromí investoři, což prokazuje, že Maďarsko mělo jako alternativu opětovného znárodnění společnosti Malév v roce 2010 i jiné reálné možnosti.
(52)
Společnost Wizz Air odhadla celkovou tržní hodnotu aktiv, která byla převedena na společnost MAVA, spolu s půjčkou MFB (opatření č. 1), včetně ochranné známky Malév, potrubí pro přepravu leteckého petroleje a jednoho letadla B767, na nejvýše 27 milionů EUR, což je podstatně méně než výše půjčky. Společnost Wizz Air proto dospěla k závěru, že se tato transakce neuskutečnila za běžných tržních podmínek a že společnosti Malév poskytla značnou výhodu.
(53)
Pokud jde o odklad daně (opatření č. 3), společnost Wizz Air uvedla, že podle maďarského práva by soukromý podnik v podobné finanční situaci, v jaké se nacházela společnost Malév, nemohl automaticky ani na základě výjimky získat podobný odklad daně jako v daném případě.
VI. POZNÁMKY MAĎARSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(54)
Poté, co Komise prodloužila lhůtu pro odpověď, reagovalo Maďarsko na tyto připomínky dne 5. září 2011. Maďarsko trvalo na svém postoji, že minulá opatření jsou odůvodněná na základě zásady investora v tržním hospodářství (viz bod 59), a nepředstavují proto státní podporu. Existence cílů veřejného zájmu nemá podle Maďarska vliv na skutečnost, že tato opatření nepředstavují podporu.
(55)
Maďarsko uvedlo, že neexistovaly žádné jiné reálné možnosti a že pouze opětovné znárodnění umožnilo maďarským orgánům získat zcela zpět provozní kontrolu nad společností Malév, což národnímu leteckému dopravci umožnilo provést restrukturalizaci, o kterou usiloval od roku 2007 s cílem zajistit obchodní úspěch společnosti. Pokud jde o opatření č. 1, Maďarsko zastávalo názor, že hodnota dotyčných aktiv odpovídala hodnotě půjčky. Co se týče opatření č. 3, Maďarsko uvedlo, že maďarské daňové orgány zacházely se společností Malév jako s každým jiným daňovým poplatníkem v podobné situaci.
VII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
VII.1. Obecně
(56)
Aby bylo možno zjistit, zda opatření, která jsou předmětem šetření, představují státní podporu, musí Komise posoudit, zda splňují kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU. V tomto ustanovení se uvádí: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“
(57)
Na základě tohoto ustanovení Komise posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Malév představují státní podporu.
(58)
Co se týče kumulativních kritérií státní podpory, v tomto případě je ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže nesporné a toto nezpochybnily ani maďarské orgány. Společnost Malév soutěží s ostatními leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu třetí etapy liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993 (14). Dotyčná opatření společnosti Malév umožnila nadále fungovat, přičemž se nemusela jako ostatní soutěžitelé potýkat s důsledky, jež obvykle vyplývají ze slabých finančních výsledků.
(59)
Pokud jde o státní prostředky a přičitatelnost opatření státu, ani tyto skutečnosti Maďarsko nezpochybnilo. Úřad APEH je maďarským daňovým orgánem; jeho jednání tedy lze jednoznačně přičíst státu. Fond MNV je veřejná holdingová společnost. Povinnosti MNV jsou stanoveny v nejdůležitějších rámcových pravidlech obsažených v zákoně o státním majetku. Fond MNV vykonává rozhodnutí vlády a příslušných ministrů. Co se týče společnosti MAVA, ta je rovněž zcela ve vlastnictví státu (prostřednictvím fondu MNV) a (jak objasnily maďarské orgány) představuje „orgán maďarského státu“.
(60)
Pokud jde o selektivitu, ta nebyla kromě opatření č. 3 (odklad daně) Maďarskem zpochybněna. Opatření byla provedena ve prospěch jediné společnosti, Malév.
(61)
Níže bude posouzeno, zda opatření, která jsou předmětem šetření, poskytla společnosti Malév hospodářskou výhodu.
(62)
Komise podotýká, že podle zavedených zásad práva Společenství může případ, kdy je „podniku“ poskytnut dodatečný kapitál za lepších podmínek, než jsou běžné podmínky na trhu, spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož vede k „zvýhodnění“ určitého podniku ve smyslu tohoto článku. K určení, zda byla poskytnuta takováto výhoda, používá Komise „zásadu investora v tržním hospodářství“. Podle této zásady není státní podpora poskytnuta v případě, kdy by za podobných okolností „soukromý investor působící v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikosti organizací spravujících veřejný sektor, mohl učinit předmětný kapitálový vklad“. Komise proto musí posoudit, „zda by soukromý investor předmětnou transakci provedl za stejných podmínek“ (15). Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu (16), který chce maximalizovat svoje zisky, ovšem bez toho, aby podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (17).
(63)
Podle judikatury Evropského soudního dvora nemusí být chování soukromého investora, s nímž je nutno porovnat zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky, nezbytně chováním běžného investora, který vkládá kapitál za účelem dosažení výnosnosti ve víceméně krátkém období, musí však být přinejmenším chováním soukromého holdingu nebo soukromého seskupení podniků sledujícího strukturální, globální nebo sektorovou politiku a musí být určováno perspektivami výnosnosti v delším období (18).
(64)
Mimoto „…srovnání mezi jednáním veřejného investora a jednáním soukromého investora musí být provedeno ve vztahu k tomu, jak by se v rámci předmětné transakce zachoval soukromý investor s ohledem na dostupné informace a na vývoj předvídatelný v daném okamžiku“ (19).
(65)
Analýza a hodnocení Komise musí zahrnovat „všechny relevantní aspekty sporné transakce a její kontext“. K tomu patří finanční situace podniku, který je příjemcem, a dotčený trh. Na základě výše uvedených úvah je hlavní otázkou, kterou chce Komise ověřit, skutečnost, zda podnik získal „hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal“ (20).
(66)
Komise taktéž podotýká, že podle ustálené judikatury se zásada investora v tržním hospodářství vztahuje rovněž na půjčky. Použije-li se tato zásada v případě poskytnutí půjčky, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci půjčku za podmínek, za nichž byla skutečně udělena (21).
VII.2. Posouzení opatření jako celku
(67)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pro posouzení dotyčného případu je důležitý rozsudek ve věci BP Chemicals (22). Komise se domnívá, že opatření nejsou nezávislá a že spolu vzájemně souvisí, a to vzhledem k časové posloupnosti, finanční situaci Malév a jejich účelu, jelikož všechna tato opatření měla leteckou společnost udržet na trhu a vyřešit její potřeby v oblasti likvidity a nedostatek kapitálu způsobený ztrátami. Maďarsko ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení rovněž tvrdí, že jednotlivé kroky „procesu“ jsou „neoddělitelné“ a že všechna opatření měla sledovat jediný cíl, a to zajistit fungování letecké společnosti nalezením strategického investora.
(68)
Z podání Maďarska vyšlo najevo, že opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, jsou odůvodněna aspekty veřejné politiky, a nejsou založena na úvahách týkajících se budoucí ziskovosti společnosti. Maďarsko několikrát zdůraznilo neúspěšnou privatizaci a význam společnosti Malév pro národní hospodářství. Bylo potvrzeno, že při provádění opatření vzal stát v úvahu „význam letecké společnosti pro vnitrostátní infrastrukturu, trh práce a zájmy dodavatelů“. Maďarské orgány rovněž zdůraznily, že žádný soukromý investor není ochoten leteckou společnost převzít v její současné podobě. Komise musí proto předpokládat, že by žádný soukromý investor v podobné situaci nejednal jako maďarská vláda při přijímání opatření. Komise rovněž připomíná, že v rozsudku ve věci Boch Soudní dvůr uvedl, že „kritériem je zejména to, zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (23).
(69)
Vzhledem k dlouhodobě špatným finančním výsledkům společnosti Malév (viz tabulka č. 1 a body 103-104) a tvrzení maďarských orgánů, že letecká společnost byla přinejmenším od roku 2006 trvale v obtížích, by bylo možno návratnost přijatelnou pro soukromého investora očekávat pouze v případě, že by společnost prošla radikální restrukturalizací. Maďarsko ani společnost Malév však neprokázaly, že by základem kteréhokoli ze zkoumaných opatření byl takovýto plán restrukturalizace.
(70)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření č. 1 až 8 jako celek nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. Toto hodnocení dále potvrzuje individuální analýza každého opatření.
VII.3. Individuální posouzení opatření č. 1 až 8
VII.3.1 Opatření č. 1
(71)
Podle Maďarska má společnost MAVA jedinou funkci, tj. držet některá aktiva, která dříve vlastnila společnost Malév, a působit jako „kanál pro určité platby mezi společností Malév a MFB“. Společnost MAVA je zřízena pouze za tímto účelem.
(72)
Co se týče dluhu ve výši 76 milionů EUR, který byl převeden na společnost MAVA, tento dluh vyplývá z úvěrové smlouvy, jež byla mezi společností Malév a MFB uzavřena v roce 2003. Půjčka měla být splacena v jedné splátce na konci doby splatnosti a vztahovala se na ni státní záruka. Tato půjčka z roku 2003 byla uvedena na seznamu existujících opatření podpory ve smlouvě o přistoupení (24). V dohodě z roku 2007 však byla splatnost půjčky prodloužena do roku 2017. Od roku 2007 proto již opatření nelze považovat za existující opatření podpory. Prodloužení doby platnosti opatření podpory představuje podle čl. 4 odst. 2 písm. b) nařízení komise (ES) č. 794/2004 nový režim podpory (25).
(73)
Šetřením bylo prokázáno, že tato transakce (tj. prodloužení splatnosti dlužné částky, založení společnosti MAVA, převod dlužné částky na společnost MAVA, převod aktiv na společnost MAVA a dohody o zpětném pronájmu) měla za cíl pouze restrukturalizaci dluhu společnosti Malév. Maďarsko samo přiznalo, že společnost MAVA neměla být nikdy zisková. V důsledku této transakce byl dluh (spolu s aktivy) vyňat z rozvahy společnosti Malév.
(74)
Tvrzení Maďarska, že finanční závazky přijaté společnostmi Malév a AirBridge postačovaly k uhrazení nákladů společnosti MAVA, není přijatelné k prokázání toho, že transakce je v souladu s tržními podmínkami, jelikož by žádný soukromý účastník trhu neměl pobídku jednat stejně. Co se týče poskytnutých zajištění, tato zajištění měla společnosti MAVA umožnit splacení dluhu na konci doby splatnosti půjčky, tj. v roce 2017 (26). Žádný soukromý investor by nepřijal takovéto riziko, tj. převzetí aktiv, jejichž budoucí hodnota je nejistá, oproti určité platební povinnosti.
(75)
Ačkoliv maďarské orgány poskytly poměrně srozumitelná ocenění (27) letadla B767 (28) a potrubí pro přepravu leteckého petroleje (29), poskytnuté ocenění (metoda diskontovaných peněžních toků) týkající se značky Malév (56 milionů EUR) se jeví jako nepřímé a vysoce závislé na výkonnosti letecké společnosti, takže jeho výsledek nelze považovat za objektivní hodnotu značky Malév, zejména s přihlédnutím ke stavu a výkonnosti letecké společnosti. Vzhledem ke skutečnosti, že si stát byl vědom pravděpodobnosti toho, že společnost Malév nebude schopna plnit své povinnosti týkající se hrazení licenčních poplatků, měla by metoda diskontovaných peněžních toků vést k hodnotě blížící se nule. Na základě této zvláštní struktury smlouvy proto nelze hodnotu značky pokládat za dostatečné zajištění.
(76)
Smluvní strany si musely být vědomy toho, že společnost Malév jakožto podnik, který byl již od roku 2007 v obtížích, není reálně schopna uspokojivě plnit svou povinnost týkající se hrazení licenčních poplatků. Následkem této transakce nebylo možno „náklady“ společnosti MAVA (tj. hrazení úroků bance MFB) pokrýt platbami společnosti Malév v souvislosti s licenčními poplatky za ochrannou známku. Společnost MAVA nepodnikla žádné kroky k vymáhání neuhrazených plateb.
(77)
Co se týče záruky banky VEB ve výši 32 milionů EUR, tato záruka měla krýt nejen jistinu, nýbrž rovněž pravidelné platby úroků, které společnost MAVA prováděla ve prospěch MFB.
(78)
V tomto kontextu a vzhledem ke skutečnosti, že na společnost MAVA nebyla převedena odpovídající protihodnota, je nutno vynětí dlužné částky z rozvahy společnosti považovat za výhodu ve prospěch společnosti Malév.
VII.3.2. Opatření č. 2
(79)
Pokud jde o zálohovou platbu fondu MNV za (posléze neuskutečněný) prodej podniku Malév GH, podle znaleckého ocenění, které předložilo Maďarsko, čistá majetková hodnota podniku Malév GH v roce 2009 činila 1,6 miliardy HUF a jeho odhadovaná tržní hodnota 3,5 miliardy HUF. V lednu 2009 zaplatil fond MNV společnosti Malév jako zálohovou platbu částku ve výši 1,6 miliardy HUF. Tato platba byla zajištěna zástavou na letadlo typu CRJ, HA-LNA (odhadovaná tržní hodnota 1,8 miliardy HUF). V únoru 2009 byla předběžná kupní smlouva pozměněna a fond MNV vyplatil další částku ve výši 2,7 miliardy HUF (celkem 4,3 miliardy HUF) a u téhož letadla bylo zapsáno zástavní právo jako druhé v pořadí.
(80)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány připustily, že zálohová platba byla ve skutečnosti provedena s cílem zajistit likviditu společnosti Malév během fáze jednání o opětovném znárodnění.
(81)
Podle předběžné kupní smlouvy měla být tato částka neprodleně vrácena (do 2 pracovních dnů), pokud by se transakce neuskutečnila. Fond MNV však nepodnikl žádné kroky k vymáhání této dlužné částky poté, co v červenci 2009 od obchodu ustoupil. Při přeměně dluhu na vlastní kapitál v roce 2010 byly následně započteny pouze úroky (nikdy však nebyly uhrazeny). Společnost Malév měla proto tyto peněžní prostředky k dispozici bezplatně.
(82)
Komise se domnívá, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba v červenci 2009 nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, a to v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadnutou tržní cenu společnosti), aniž by bylo poskytnuto dostatečné zajištění.
VII.3.3 Opatření č. 3
(83)
Co se týče opakovaných odkladů uhrazení daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu, Komise podotýká, že podle podání Maďarska je zřejmé, že v průběhu roku 2006-2007 požádala společnost Malév celkem dvanáctkrát o odklad uhrazení daňových závazků (v souvislosti s různými platbami). Daňový orgán odklad pokaždé povolil. Podle příslušných maďarských právních předpisů závisí povolení takovéhoto odkladu na volném uvážení a může být odmítnuto. Opatření je proto nutno považovat za selektivní (30).
(84)
Až do července 2008 společnost Malév účtovala a hradila zákonné úroky podle splátkového kalendáře. Ve svých rozhodnutích daňový orgán odklad zdůvodňoval složitou situací společnosti Malév a plánovanou restrukturalizací.
(85)
Od července 2008 však společnost Malév přestala daně a příspěvky na sociální zabezpečení a příslušné úroky (kromě jedné částečné platby v prosinci 2008) platit a daňový orgán nepřijal žádná opatření k vymáhání tohoto dluhu. Mimoto byl pro další platby stanoven nový splátkový kalendář poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu. Od dubna 2009 již nebyly daňové závazky a závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení splatné od tohoto okamžiku (tj. nikoli již dříve neuhrazené platby) restrukturalizovány, aniž by úřad APEH přijal konkrétní opatření k vymáhání dlužných částek.
(86)
Komise zastává názor, že by žádný soukromý věřitel nejednal jako maďarský stát. Ve skutečnosti nebyla od července 2008 přijata žádná konkrétní opatření k vymáhání dluhu. Finanční situace společnosti byla navzdory určitému úsilí o restrukturalizaci i nadále velmi slabá (viz tabulka č. 1) a vyhlídka, že společnost bude opět zisková, byla jen velmi malá, či vůbec neexistovala. V podobné situaci by se soukromý věřitel snažil vymáhat plnění smlouvy. Poté, co společnost Malév nedodržela dohody o restrukturalizaci dluhu, by soukromý investor s další restrukturalizací nesouhlasil.
(87)
Nejpozději od července 2008 proto nevymáhání daňových závazků a závazků v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení ze strany daňového orgánu a další restrukturalizace poskytly společnosti Malév výhodu.
VII.3.4 Opatření č. 4
(88)
Co se týče navýšení kapitálu v únoru 2010, jehož prostřednictvím stát opět znárodnil leteckou společnost, v níž od doby její privatizace neměl žádný podíl, nejnápadnější skutečností je to, že zatímco v roce 2007 byl 99,5 % podíl ve společnosti Malév prodán za cenu odpovídající přibližně 740 000 EUR, v roce 2010 stát za opětovné získání 94,6 % podílu ve společnosti (prostřednictvím navýšení kapitálu: to se uskutečnilo zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti kapitalizací pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF) fakticky zaplatil částku odpovídající 94 milionům EUR, tj. 127násobek původní kupní ceny. Toto chování státu není v souladu s tržními podmínkami, zejména s ohledem na skutečnost, že letecká společnost mezitím kumulovala ztráty, nadále vykazovala zápornou hodnotu majetku a neměla věrohodný plán restrukturalizace. Maďarské orgány ve skutečnosti samy přiznávají, že společnost byla v „trvalých obtížích“ a počátkem roku 2010 nebyl žádný soukromý investor ochoten společnost Malév koupit.
(89)
Zatímco navýšení kapitálu činilo 25,4 miliardy HUF (tj. částka, kterou maďarský stát zaplatil za opětovné získání 94,6 % podílu v letecké společnosti), v době přeměny vykazovala společnost Malév zápornou hodnotu majetku ve výši 41 miliard HUF (152 milionů EUR), nahromaděné ztráty ve výši 51 miliard HUF (189 milionů EUR) a celkový dluh ve výši 75 miliard HUF (278 milionů EUR) (31). Podle účetní závěrky za rok 2010 byly počátkem roku 2010 „finanční problémy společnosti vážné, dluh dosáhl dramatické výše, zdroje financování prakticky neexistovaly. […] Kvůli neexistenci strategického vlastníka nebylo dostupné obchodní financování.“ Letecká společnost byla ve skutečnosti ztrátová nejméně od roku 2003 bez reálné naděje na obnovení životaschopnosti, a ani soukromému vlastníkovi se nepodařilo situaci společnosti změnit. V tomto kontextu bylo zřejmé, že navýšení kapitálu nebude k obnovení životaschopnosti společnosti postačovat a že po opětovném znárodnění bude společnost Malév k pouhému setrvání na trhu potřebovat další kapitál a likviditu. Komise vyvozuje závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
(90)
Co se týče tvrzení Maďarska, že si stát znárodněním společnosti v porovnání s vymáháním svých pohledávek za společností Malév polepšil, Komise podotýká toto. Jak Maďarsko uznává, v případě úpadku by získalo zpět velmi malou část svých pohledávek vyjma pohledávky, na niž se vztahovala záruka banky VEB. (V době transakce byla hodnota majetku společnosti Malév ve skutečnosti záporná). Maďarský stát se naopak rozhodl udržet leteckou společnost na trhu přeměnou jejího dluhu a vložením nových peněžních prostředků ve výši 20,7 miliardy HUF (přibližně 77 milionů EUR). Žádný soukromý investor by v podobné situaci tuto další finanční zátěž nepřijal, zejména bez reálných vyhlídek na obnovení životaschopnosti společnosti.
(91)
Komise taktéž podotýká, že ve stejné době, kdy maďarský stát navýšil kapitál společnosti Malév, rovněž společnost AirBridge (nepřímo VEB) přeměnila svůj dluh ve výši 1,4 miliardy HUF na vlastní kapitál. Tato částka však představovala pouze 5 % nového kapitálu a stát mimoto přispěl kromě přeměněného dluhu rovněž značným objemem nového kapitálu. Vložení nových finančních prostředků ve skutečnosti představovalo 77 % navýšení kapitálu. Vzhledem k špatné finanční situaci společnosti Malév byla vyhlídka společnosti AirBridge na zpětné získání této částky velmi malá, či dokonce vůbec neexistovala. Jednání soukromého subjektu se v tomto případě proto podstatně liší od chování maďarského státu a nelze je použít k vyvození závěru, že se stát choval jako soukromý investor.
Tabulka č. 2
Navýšení kapitálu v roce 2010
Účastník navýšení kapitálu
Příspěvek v miliardách HUF
Druh příspěvku
Podíl příspěvku
MNV
20,7
Nový kapitál
77 %
MNV
4,7
Kapitalizace pohledávky
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Kapitalizace pohledávky
5 %
CELKEM
26,8
100 %
(92)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že za této situace poskytlo opětovné znárodnění společnosti Malév v únoru 2010 prostřednictvím navýšení kapitálu této společnosti výhodu.
VII.3.5 Opatření č. 5 až 8
(93)
Pokud jde o opatření po opětovném znárodnění, je zjevné, že akcionářské půjčky a navýšení kapitálu měly financovat stávající činnost společnosti Malév a zamezit její bezprostřední platební neschopnosti. Stát proto tato opatření provedl s týmž cílem: zachovat činnost společnosti Malév. Vzhledem ke své časové posloupnosti tato opatření mimoto spolu úzce souvisí, jelikož se uskutečnila ve velmi krátkých časových intervalech (tj. od května do září 2010). Komise je proto názoru, že podle rozsudku ve věci BP Chemicals nelze tyto akcionářské půjčky posuzovat podle zásady investora v tržním hospodářství, a zejména s použitím sdělení o referenčních sazbách (32), jelikož všechna tato opatření přímo souvisí s opatřením č. 4 a to, zda představují státní podporu, nelze tudíž posuzovat odděleně.
(94)
Z podání maďarských orgánů je zřejmé, že žádný soukromý investor nebyl ochoten společnost Malév financovat, jejími jedinými zdroji financování byly úvěry dodavatelů a likvidita, kterou jí poskytl stát. V době poskytnutí půjček nemohl stát vážně počítat s tím, že společnost Malév bude plnit své závazky týkající se hrazení úroků a že půjčku splatí. Mimoto je rovněž sporné, zda by soukromý věřitel převzal riziko spojené s poskytnutím půjčky, která měla být splacena jednorázově na konci doby splatnosti, společnosti v podobné situaci jako Malév (tj. v trvalých obtížích). Vzhledem k úvěrové historii společnosti vůči státu (např. nevrácení zálohové platby za podnik Malév GH, opakované odklady daní a jejich neplacení) nemohl stát ani žádný jiný investor reálně očekávat, že společnost Malév bude plnit své závazky.
(95)
Na druhou stranu by ani podle sdělení o referenčních sazbách stanovené úroky a dohodnutá zajištění nepostačovaly k vyloučení existence státní podpory. Stanovená úroková sazba činila 9,97 %, zatímco referenční sazba HUF v době udělení činila 5,97 %. Vzhledem k minulé výkonnosti společnosti Malév a její finanční situaci (společnost se neustále nacházela na pokraji úpadku) rozpětí ve výši pouze 400 základních bodů nad základní sazbou HUF nepostačuje. Pokud jde o zajištění půjček, tržní hodnota podniku Malév GH (3,5 miliardy HUF) v případě neplacení ze strany společnosti Malév je sporná, jelikož společnost Malév byla hlavním partnerem činnosti v oblasti pozemního odbavení: v roce 2009 vytvořila společnost Malév 63 % příjmů. Přinejmenším v krátkodobém horizontu proto jeho hospodářská výkonnost závisela na existenci společnosti Malév a jeho tržní hodnota by se podstatně snížila, pokud by společnost Malév vyhlásila úpadek.
(96)
Jelikož neexistoval věrohodný plán restrukturalizace, bylo od počátku zřejmé, že půjčky ani navýšení kapitálu nepovedou ke změně situace společnosti s nulovou tržní hodnotou, která byla i nadále v kritickém stavu. Tato opatření se proto prakticky rovnala přímému grantu, jelikož stát neměl žádnou vyhlídku, že získá „investované“ finanční prostředky zpět.
(97)
Komise se proto domnívá, že opatření č. 5 až 8 poskytla společnosti Malév výhodu.
VII.4. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
Podle výše uvedeného posouzení poskytují všechna dotyčná opatření (opatření č. 1 až 8) společnosti Malév výhodu. Tato výhoda byla udělena ze státních prostředků.
(99)
Společnost Malév je mimoto leteckou společností a jako taková se považuje za podnik. Soutěží s ostatními leteckými společnostmi, které podobnou výhodu nemají. Opatření proto narušují hospodářskou soutěž. Společnost mimoto působí v odvětví (letectví), v němž rozhodně existuje obchod mezi členskými státy; je proto splněno rovněž kritérium týkající se ovlivnění obchodu v rámci Unie.
(100)
Opatření jsou specifická a selektivní, jelikož zvýhodňují pouze jeden podnik (tj. společnost Malév).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8 splňují kritéria obsažená v čl. 107 odst. 1 SFEU. Za této situace musí být tato opatření považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VII.5. Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
(102)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z obecného pravidla, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jak je uvedeno v čl. 107 odst. 1.
(103)
Komise zastává názor, že společnost Malév měla trvalé obtíže přinejmenším od roku 2006. Nejméně od roku 2003 byla ztrátová (viz tabulka č. 1) a již v roce 2006 byla hodnota jejího majetku záporná (obr. 1). Maďarské orgány mimoto potvrdily trvalé obtíže letecké společnosti a skutečnost, že od druhého pololetí roku 2006 splňovala podmínky pro kolektivní úpadkové řízení, je tudíž splněn bod 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jediným základem pro slučitelnost jsou proto pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(104)
Co se týče způsobilosti a podmínky „jednou, a dost“, Komise podotýká, že opatření, která jsou předmětem šetření, netvoří „nepřetržitou restrukturalizaci“. Letecká společnost změnila v příslušném období (tj. 2007-2010) dvakrát vlastníka, jelikož byla zprivatizována a poté opět znárodněna. Společnost byla průběžně „restrukturalizována“, avšak bez vnitřně provázaného plánu. Po privatizaci byly zahájeny určité iniciativy k snížení nákladů (propuštění zaměstnanců a zrušení tras), jednotkové náklady se však nesnížily dostatečně. Podle maďarských orgánů byla v roce 2009 vypracována nová „strategická orientace“, která byla v rámci opětovného znárodnění poradenskou společností Roland Berger revidována. Dotyčná opatření proto představují různá restrukturalizační opatření, která v zásadě porušují zásadu „jednou, a dost“.
(105)
Komise podotýká, že i kdyby byla společnost Malév způsobilá pro podporu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (tj. byla by splněna podmínka „jednou, a dost“, což není), nebyly by splněny požadavky týkající se slučitelné podpory na záchranu a restrukturalizaci, a to z níže objasněných důvodů.
(106)
Co se týče podpory na záchranu, nejsou splněna písm. a)-e) v bodě 25 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Dotyčná opatření zejména nejsou omezena na nezbytné minimum, není prokázáno, že jsou opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nemají příliš nepříznivý dopad na ostatní členské státy. Kromě opatření č. 5 a 8 jich mimoto většina nebyla provedena ve formě půjček nebo záruk.
(107)
Co se týče podpory na restrukturalizaci, není splněna žádná z podmínek slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(108)
Pokud jde konkrétně o body 34 a 35 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, „obnovení dlouhodobé životaschopnosti“, maďarské orgány neprokázaly vyhlídky letecké společnosti na obnovení životaschopnosti ani nepředložily plán restrukturalizace, který by vyhovoval požadavkům stanoveným v bodech 36 a 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(109)
S ohledem na požadavek týkající se „zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže“ (body 38 až 42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci) Komise podotýká, že nebyla provedena žádná kompenzační opatření.
(110)
Pokud jde o podmínku týkající se „podpory omezené na minimum“ (body 43 až 45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci), neexistuje žádný vlastní příspěvek.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nejsou opatření č. 1 až 8, která byla od roku 2007 provedena ve prospěch společnosti Malév, slučitelná s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož opatření byla provedena ve prospěch podniku v obtížích, není použitelný žádný jiný základ pro slučitelnost. Opatření proto nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
VIII. NAVRÁCENÍ PODPORY
VIII.1. Obecně
(112)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora může Komise rozhodnout, že dotyčný členský stát musí podporu zrušit nebo změnit (33), je-li zjištěno, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora má povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, za cíl obnovit situaci, která existovala před poskytnutím podpory (34). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (35).
(113)
Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení rady (ES) č. 659/1999 (36) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(114)
Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná opatření představují protiprávní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora poskytnuta, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
VIII.2. Prvek podpory v jednotlivých opatřeních
VIII.2.1 Opatření č. 1
(115)
Komise uznává, že „Malév“ má jako značka maďarského národního leteckého dopravce, který působí desítky let, na trhu letecké dopravy určitou hodnotu. Komise na druhou stranu zastává názor, že na základě zvláštní struktury smlouvy nelze hodnotu značky, jak ji uplatňovaly maďarské orgány, uznat. Objektivní hodnota by měla být založena na nezávislém ocenění s přihlédnutím rovněž k celkové finanční situaci společnosti Malév.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností je proto prvek podpory v opatření č. 1 vypočítán na 56 milionů EUR, tj. 76 milionů EUR po odečtení hodnoty potrubí pro přepravu leteckého petroleje (ve výši 20 milionů EUR) a objektivní hodnoty značky Malév (37). Přesnou výši prvku podpory musí vypočítat Maďarsko. Pokud Maďarsko nepředloží přesvědčivé důkazy ohledně objektivní hodnoty značky v době uzavření transakce týkající se převodu značky na společnost MAVA, bude se za prvek podpory považovat celá částka ve výši 56 milionů EUR.
VIII.2.2 Opatření č. 2
(117)
Jak bylo objasněno výše, Komise je toho názoru, že opatření poskytlo společnosti Malév výhodu, jestliže vrácení zálohové platby nebylo vymáháno poté, co tato platba nabyla splatnosti. Výhoda byla poskytnuta dokonce ještě dříve, přinejmenším v okamžiku, kdy byla předběžná kupní smlouva v únoru 2009 pozměněna a zálohová platba se zvýšila (nad odhadovanou tržní cenu společnosti).
(118)
Komise vyvozuje závěr, že soukromý hospodářský subjekt by tyto peněžní prostředky neposkytl. Žádný soukromý tržní subjekt by nesouhlasil s poskytnutím těchto finančních prostředků společnosti Malév, zejména bezplatně, a s nepodniknutím žádných kroků k jejich zpětnému získání. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení maďarské orgány samy uznávají, že zálohová platba měla zajistit přežití společnosti Malév (viz bod 80). Prvek podpory proto představuje celá výše peněžních prostředků po dobu, kdy je měl příjemce k dispozici: mezi únorem 2009 a červencem 2009 to činí 0,8 miliardy HUF (rozdíl mezi tržní hodnotou podniku Malév GH a „přeplatkem“) a mezi červencem 2009 a únorem 2010 pak 4,3 miliardy HUF (celá výše zálohové platby). Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v únoru 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 4).
VIII.2.3. Opatření č. 3
(119)
Co se týče odkladu a nevymáhání daní a příspěvků na sociální zabezpečení, Komise se domnívá, že státní podporu představovala celá nezaplacená částka, kterou společnost Malév úřadu APEH dlužila od července 2008 do března 2010. Státní podporu představuje rovněž celá restrukturalizovaná částka po tomto datu (červenec 2008). Ve skutečnosti nic nenasvědčuje tomu, že by soukromý věřitel tyto odklady a restrukturalizace povolil. Při navrácení podpory je nutno vzít v úvahu skutečnost, že v březnu 2010 byly splatné částky uhrazeny.
VIII.2.4 Opatření č. 4
(120)
Pokud jde o navýšení kapitálu, Komise má za to, že vzhledem k finanční situaci společnosti Malév, zjevné potřebě další podpory po navýšení kapitálu a neexistenci reálné vyhlídky na zpětné získání „investovaných“ finančních prostředků by žádný soukromý investor tyto finanční prostředky společnosti Malév neposkytl. Prvek podpory představuje vložený kapitál ve výši 25,4 miliardy HUF a kapitalizace pohledávky ve výši 4,7 miliardy HUF v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH.
VIII.2.5 Opatření č. 5
(121)
Co se týče půjček v celkové výši 9,2 miliardy HUF, Komise se domnívá, že vzhledem k údajům o minulých dluzích a situaci letecké společnosti v době poskytnutí těchto půjček neměl stát jakýkoli důvod očekávat jejich splacení, a v době poskytnutí půjčky bylo dokonce nejisté, zda bude společnost Malév schopna platit úroky. Naběhlé úroky nebyly ve skutečnosti uhrazeny, nýbrž byly následně přeměněny na vlastní kapitál.
(122)
Komise proto usuzuje, že půjčku lze přirovnat přímému grantu, a prvek podpory tudíž představuje celá půjčka ve výši 9,2 miliardy HUF po dobu, kdy ji měl příjemce k dispozici, tj. od okamžiku převedení tranší (květen, červen a červenec 2010) do přeměny půjček na vlastní kapitál (září 2010). Do prvku podpory je nutno započítat dlužné a nezaplacené úroky. Při navrácení podpory je třeba vzít v úvahu skutečnost, že dotyčná částka byla v září 2010 přeměněna na vlastní kapitál (viz opatření č. 6).
VIII.2.6 Opatření č. 6
(123)
Z důvodů uvedených v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku dluhu přeměněného na vlastní kapitál lze považovat za přímý grant, a tudíž celá částka ve výši 9,4 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
VIII.2.7 Opatření č. 7
(124)
Z důvodů objasněných v bodě 120 má Komise za to, že prvek podpory představuje kapitál ve výši 5,3 miliardy HUF, který byl do společnosti vložen od září 2010.
VIII.2.8. Opatření č. 8
(125)
Z důvodů objasněných v bodě 120 se Komise domnívá, že celou částku půjčky lze přirovnat k přímému grantu, a tudíž celá částka ve výši 5,7 miliardy HUF představuje od září 2010 prvek podpory.
IX. ZÁVĚR
(126)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 až 8, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(127)
Komise mimoto dospěla k závěru, že opatření č. 1 až 8 nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(128)
Tuto neslučitelnou podporu je nutno získat od společnosti Malév zpět, jak je uvedeno v oddíle VIII.2, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Přesnou celkovou částku, která má být navrácena, s připočtením úroků z podpory musí vypočítat maďarské orgány,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Níže uvedená opatření, která Maďarsko provedlo ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt., představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:
a)
opatření č. 1: převzetí půjčky z roku 2003, kterou společnosti Malév poskytla MFB, rozvojová banka zcela ve vlastnictví státu, společností MAVA ve vlastnictví státu dne 31. prosince 2007;
b)
opatření č. 2: poskytnutí peněžních prostředků ve výši 4,3 miliardy HUF na dobu jednoho roku v souvislosti s plánovanou (následně však neuskutečněnou) koupí dceřiného podniku společnosti Malév, který působí v oblasti pozemního odbavení, fondem MNV;
c)
opatření č. 3: veškeré nezaplacené částky dlužné na daních a příspěvcích na sociální zabezpečení od července 2008 do března 2010 a odložení několika plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení od července 2008;
d)
opatření č. 4: navýšení kapitálu o 25,4 miliardy HUF fondem MNV v únoru 2010 (uskutečněné zčásti vložením nového kapitálu ve výši 20,7 miliardy HUF a zčásti prostřednictvím kapitalizace pohledávky v souvislosti se zálohovou platbou za podnik Malév GH ve výši 4,7 miliardy HUF);
e)
opatření č. 5: tři akcionářské půjčky v celkové výši 9,2 miliardy EUR, poskytnuté společnosti Malév fondem MNV mezi květnem a srpnem 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků;
f)
opatření č. 6: přeměna akcionářských půjček (společně s úroky z těchto půjček) uvedených v čl. 1 písm. e) ve výši 9,4 miliardy HUF z pohledávky na vlastní kapitál v září 2010;
g)
opatření č. 7: další navýšení kapitálu ve výši 5,3 miliardy HUF v září 2010;
h)
opatření č. 8: další akcionářská půjčka ve výši 5,7 miliardy HUF poskytnutá v září 2010 s připočtením splatných, avšak neuhrazených úroků.
Článek 2
Opatření státní podpory uvedená v článku 1, která Maďarsko provedlo protiprávně ve prospěch společnosti Malév Hungarian Airlines Zrt. v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Maďarsko získá od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Maďarsko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Maďarsko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v čl. 2 odst. 3 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Maďarsko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 9. ledna 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 9 januari 2012
om det statliga stöd SA.30584 (C 38/10, f.d. NN 69/10) som Ungern beviljat till förmån för Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.
[delgivet med nr K(2011) 9316]
(Endast den ungerska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2013/150/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut om att inleda ett förfarande avseende stöd (1) C 38/10 (f.d. NN 69/10) i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. BAKGRUND OCH FÖRFARANDE
(1)
Efter ett antal misslyckade privatiseringsförsök undertecknade ungerska staten år 2007 ett köpeavtal med AirBridge Zrt (nedan kallat AirBridge) som innebar övertagande av 99,95 % av det statliga flygbolaget Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. (nedan kallat Malev). AirBridge betalade 200 miljoner ungerska forint (740 000 euro (3)) för aktierna. Privatiseringsavtalet anmäldes till kommissionen i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget, men anmälan drogs senare tillbaka (4).
(2)
Sedan den nya ägaren råkat i ekonomiska svårigheter förvärvade den ryska banken Vnyesekonombank (nedan kallad VEB) 49,5 procent av aktiekapitalet i AirBridge och blev därmed indirekt aktieägare i Malév.
(3)
I mars 2010 fick kommissionen genom pressmeddelanden kännedom om att de ungerska myndigheterna hade för avsikt att återförstatliga Malev. I e-brev av den 2 mars bekräftade de ungerska myndigheterna pressuppgifterna.
(4)
Den 10 mars inkom ett klagomål via e-post till kommissionen från flygbolaget Wizz Air som var verksamt på den ungerska budgetflygmarknaden och var Malevs största konkurrent på den ungerska marknaden. I klagomålet anfördes att Malev vidtagit flera särskilda åtgärder och erhållit statligt stöd i strid med lagen och på ett sätt som kunde vara oförenligt med den inre marknaden. Den 29 mars 2009 vidarebefordrade kommissionen en avhemligad version av klagomålet till de ungerska myndigheterna och bad om ytterligare upplysningar. Den 30 april 2010 inkom synpunkter på klagomålet och svar på de frågor som ställts i sammanhanget.
(5)
Den 5 maj 2010 meddelade de ungerska myndigheterna att de ville omstrukturera flygbolaget. Samtidigt meddelade de att det ännu var oklart hur omfattande omstruktureringen skulle bli.
(6)
Den 5 oktober 2010 inkom ytterligare ett klagomål till kommissionen (från ett företag som inte ville röja sin identitet) och detta vidarebefordrades till de ungerska myndigheterna i en skrivelse av den 21 oktober 2010. Den 19 november 2010 lämnade de ungerska myndigheterna sina synpunkter på detta klagomål.
(7)
Den 14 juli och den 8 oktober 2010 bad kommissionen de ungerska myndigheterna om ytterligare upplysningar och svar inkom den 11 augusti 2010, 16 augusti 2010, 5 oktober 2010, 3 november 2010 och 23 november 2010.
(8)
Med utgångspunkt i detta beslutade kommissionen den 21 december att inleda ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande) av de olika statliga stöd som påståtts betalats ut till förmån för Malev.
(9)
Ungern överlämnade den 24 februari 2011 sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda ett förfarande.
(10)
Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes den 26 maj 2011 i Europeiska unionens officiella tidning (5). Synpunkter inom från två berörda parter, dels Wizz Air den 26 juni 2011, dels ett annat flygbolag - som önskade förbli anonymt enligt ovan - som inkom med synpunkter den 28 juni 2011.
(11)
Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till Ungern i en skrivelse av den 6 juli 2011. Den 5 september 2011 lämnade Ungern sina synpunkter på anmärkningarna från tredje man.
(12)
Två möten avseende det aktuella förfarandet ägde rum i Bryssel mellan kommissionen och de ungerska myndigheterna, den 10 juni 2011 och den 19 oktober 2011.
(13)
Kommissionen begärde in ytterligare upplysningar från de ungerska myndigheterna den 26 september 2011. Ungern svarade genom en skrivelse av den 25 oktober 2011.
II. MALEV OCH DEN AKTUELLA STÖDORDNINGEN
II.1. Företaget
(14)
Malev är baserat på Ferenc Liszt-flygplatsen i Budapest med en flotta på 22 flygplan (6) som trafikerar Europa och Mellanöstern. År 2009 reste 3,2 miljoner passagerare med bolaget (7).
II.2. Perioden före privatiseringen år 2007
(15)
De ungerska myndigheterna försökte privatisera Malev flera gånger. År 1992 såldes 35 procent av Malev till det italienska statliga konsortiet Alitalia-Simest. År 1997 sålde Alitalia-Simest andelarna till ett konsortium med två ungerska privatägda banker (OTP och MKB). År 1999 köpte staten tillbaka de flesta privata andelarna, vilket gjorde att bolaget blev statsägt till 97 procent.
(16)
Efter händelserna i september 2001 fick Malév - liksom många andra flygbolag - stora problem på flygmarknaden. Bolaget började gå med förlust (se tabell 1 nedan).
(17)
Det var på denna grund som staten åter beslutade att privatisera Malev.
II.3. Privatiseringen år 2007 och det privatägda Malev
II.3.1. Försäljning till Air Bridge
(18)
Företaget behövde återkapitaliseras och staten som var ägare hade begränsade möjligheter att uppbåda finansiering för investeringarna. Anbud på försäljningen av Malev infordrades och 2007 beslutade man att specialföretaget AirBridge lagt det mest attraktiva anbudet. AirBridges förslag verkade fördelaktigt med en ekonomiskt hållbar affärs- och omstruktureringsplan.
(19)
Den 23 februari 2007 undertecknades försäljningsavtalet som innebar att 99,95 procent av andelarna i Malev såldes till AirBridge. (AirBridge ägdes till 49 procent av den ryska affärsmannen Borisz Abramovics (8), som är majoritetsägare i flera ryska flygbolag (KrasAir och den ryska flygbolagsalliansen AirUnion) och till 51 procent av ungerska enskilda personer. AirBridge förväntades inom ramen för affärs- och omstruktureringsplanen förse Malev med sina kunskaper och kontroll på flygmarknaden.
(20)
Det tidigare nämnda avtalet omfattade i synnerhet följande:
(a)
AirBridge betalade 200 miljoner ungerska forint (740 000 euro) för 99,95 procent av andelarna i Malev. Senast den 31 december 2008 skulle AirBridge sedan bidra med finansiering (9) på 50 miljoner euro.
(b)
År 2003 beviljade den till hundra procent statsägda banken Magyar Fejlesztési Bank (nedan kallad MFB) ett lån på sammanlagt 76 miljoner ungerska forint till Malév, vilket överfördes från Malévs bokföring till det hundraprocentigt statsägda specialföretaget Malév Vagyonkezelő Kft., nedan kallat MAVA.
Lånet från MFB år 2003 var utställt i euro och garanterades till hundra procent av staten till en tremånaders IBOR-ränta på +0,5 procent. Lånet hade ursprungligen en löptid till och med 2013, och huvudbeloppet skulle återbetalas i klump när lånet löpt ut. I samband med att huvudbeloppet och räntefordringarna överfördes till Mava förlängdes lånets löptid till 2017.
Enligt de ungerska myndigheterna överläts tillgångar till ett värde på 76 miljoner euro till MAVA tillsammans med lånet. Tillgångarna omfattade varumärket Malev, en rörledning för flygbränsle och en Boeing 767. Om Malev gick med vinst skulle 25 procent av vinsten efter skatt överlåtas till MAVA. AirBridge beviljade vidare en bankgaranti på upp till 32 miljoner euro från VEB till MAVA för återbetalning av lånet.
(c)
Malev skulle också betala sammanlagt 200 000 euro i årlig licensavgift till MAVA för rätten att använda varumärket Malev och logon. AirBridge åtog sig att fortsätta använda varumärket och låta företaget fortsätta driva luftfartsverksamhet till dess att lånet löpt ut, dvs till och med den 31 december 2017.
(d)
Mellan den 1 januari 2008 och den 31 december 2017 skulle Malév leasa den Boeing 767 (10) som nyligen hade överlåtits på MAVA (se punkt b).
(21)
Nya chefer utnämndes och flera åtgärder vidtogs i kostnadsbesparande och inkomstgenererande syfte, bland annat nedläggning av långdistanslinjer och personalminskningar. Enligt de ungerska myndigheterna sammanföll dock åtgärderna med en kraftig höjning av bränslepriserna och de inverkade därför inte på företagets lönsamhet.
(22)
Malévs ekonomiska ställning fortsatte att försämras, och efter fyra månader hade företaget inte den likviditet som krävdes för att betala licensavgifter för användningen av varumärket Malév.
(23)
De ungerska myndigheterna uppger att betalningen för det B767-flygplan som hyrts in av MAVA efter Malévs beslut att dra in långdistanslinjerna inte upphörde, utan enligt dem medger Malév dessa skulder och det rör sig endast om en försening av betalningarna, för vilken ränta erläggs.
(24)
Under andra halvåret 2008 började den globala finanskrisen påverka Malév och företagets ryska partner. Flera av Boris Abramovitjs flygbolag gick i konkurs. AirBridge kunde inte längre finansiera Malév och upphörde att betala tillbaka sitt lån till VEB. Eftersom 49 % av aktierna i AirBridge hade pantsatts hos VEB tog VEB över dessa aktier. VEB uppgav sig villig att fortsätta att finansiera Malév, dock inte i egenskap av bank utan som ägare.
II.3.2. Försäljning av Malév Ground Handling
(25)
Såsom anges ovan hade Malévs ekonomiska situation försämrats ytterligare i början av 2009. Aktieägarna vände sig därför till det statliga holdingbolaget (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., nedan kallat MNV) med ett erbjudande om att sälja Malév Ground Handling, ett dotterbolag helt och hållet ägt av Malév, till MNV.
(26)
Enligt de ungerska myndigheterna var Malév Ground Handling ett ekonomiskt solitt företag vid den berörda tidpunkten och är det fortfarande.
(27)
Ett preliminärt köpeavtal undertecknades i januari 2009 (och ändrades i februari), i vilket förskottsbetalningar på 4,3 miljarder forint (16 miljoner euro) fastställdes. MNV gjorde förskottningsbetalningar till Malév i januari och februari 2009. Dessa skulle återbetalas inom två arbetsdagar om MNV beslutade att inte underteckna det slutgiltiga försäljnings- och köpeavtalet. Denna potentiella återbetalningsskyldighet garanterades genom avtal om säkerhet. I juli 2009 beslutade MNV slutligen att inte genomföra transaktionen och försäljningspriset måste återbetalas.
(28)
Förskotten återbetalades aldrig till MNV. Någon ränta på förskotten betalades inte heller till MNV (11).
II.3.3. Anstånd med betalning av skatt
(29)
Mellan januari 2007 och mars 2010 gav den ungerska skattemyndigheten (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, nedan kallad APEH) Malév tillstånd att skjuta upp eller lägga om betalningen av olika typer av skatter och socialförsäkringsavgifter. APEH lyckades inte driva in de skulder som förfallit från och med juli 2008 och gick senare även med på omläggning av ytterligare belopp. I mars 2010 uppgick Malévs sammanlagda skatteskulder och obetalda sociala avgifter till 13,7 miljarder forint (51 miljoner euro). För hela Malévkoncernen uppgår beloppet till 16,8 miljarder forint (62 miljoner euro). Den 11 mars 2010 betalades återstoden av Malévs skuld till APEH, varvid man utnyttjade en del av det nedan beskrivna tillskott av kapital som företaget fick i februari 2010.
II.4. Återförstatligandet 2010 och Malév under statlig kontroll
II.4.1. Orsaker till återförstatligandet av Malév
(30)
År 2010 gick det inte att finna privata investerare som var villiga att ta över Malév av den huvudsakliga aktieägaren AirBridge/VEB. I synnerhet hade inte VEB för avsikt att finansiera flygbolaget som en strategisk investerare. Flygbolagets ekonomiska resultat var fortsatt svagt (se tabell 1).
Tabell 1
Resultatindikatorer för Malév 2003-2010 (miljarder forint)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
vinst/(förlust)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
vinst/(förlust)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Nettoresultat
vinst/(förlust)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Källa:
de ungerska myndigheternas upplysningar och Malévs räkenskaper.
(31)
De ungerska myndigheterna beslutade att i stället för att likvidera företaget, förhandla med VEB och AirBridge om hur Malévs marknadssituation skulle kunna förbättras på medellång till lång sikt.
II.4.2. Kapitaltillskott i februari 2010: byte av skulder mot kapital och tillskott av nytt kapital
(32)
Den 26 februari 2010 enades VEB, AirBridge, MNV, Malév och den ungerska regeringen om ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint (94 miljoner euro), dels genom tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro), dels genom att byta skulden för det förskott som betalats för Malév Ground Handling (se skäl 23) inklusive ränta mot aktiekapital, som uppgick till totalt 4,7 miljarder forint (17 miljoner euro). AirBridge bytte också 1,5 miljarder forint (5,4 miljoner euro) mot kapital. Till följd av detta försvann fordringarna gentemot Malév och de tidigare kreditgivarna blev ägare till en del av företaget.
(33)
Före tillskottet minskades det befintliga tecknade kapitalet i Malév nästan till noll, för att täcka en del av de ackumulerade förlusterna och för att återspegla det faktum att de befintliga aktierna i Malév hade blivit värdelösa. Malévs tecknade kapital ökades därefter genom emittering av nya aktier till ett nominellt värde av 0,01 forint per styck. Utvecklingen av Malévs situation i fråga om eget kapital framgår av figur 1.
(34)
Tack vare MNV:s kontantbetalning på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro) kunde Malév betala tillbaka alla sina skatteskulder (se skäl 29) och tillfälligt stabilisera sin verksamhet.
(35)
Efter kapitaltillskottet blev staten ägare till 94,6 % av Malévs aktier och AirBridge/VEB:s andel minskade till ett minimum.
Figur 1
Utveckling av Malévs situation i fråga om eget kapital
II.4.3. Maj-augusti 2010: Aktieägarlån och omvandling till eget kapital
(36)
Mellan maj och augusti 2010 beviljade den ungerska staten Malév flera s.k. aktieägarlån genom MNV, till ett sammanlagt belopp av 9,2 miljarder forint (34 miljoner euro).
(37)
I maj 2010 beviljades det första lånet, ett treårigt aktieägarlån, på 2,16 miljarder forint (7,9 miljoner euro) med räntesatsen 9,97 %. Återbetalningen skulle ske i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid och säkerheten utgjordes av panträtt i Malév Ground Handlings aktier.
(38)
Det andra lånet, beviljat i juni 2010, likaså ett treårigt aktieägarlån, gick på 1,34 miljarder forint (4,9 miljoner euro) med räntesatsen 9,97 %. Återbetalningen skulle även i detta fall ske i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid och säkerheten utgjordes av panträtt i Malév Ground Handlings aktier.
(39)
I augusti 2010 beviljades ett tredje aktieägarlån på 5,7 miljarder forint (20,8 miljoner euro). Även detta var ett treårigt aktieägarlån med räntesatsen 9,97 % som skulle återbetalas i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid. Säkerheten utgjordes i detta fall av panträtt i ett flygplan (ett jetplan av typen HA-LNA CRJ).
(40)
Den 24 september omvandlades dessa tre lån på sammanlagt 9,2 miljarder forint (33 miljoner euro), som tillsammans med upplupen ränta uppgick till totalt 9,5 miljarder forint (34,3 miljoner euro), till kapital i Malév och lånegarantierna frisläpptes.
II.4.4. September 2010: Ytterligare kapitaltillskott och aktieägarlån
(41)
Den 24 september 2010 ökade MNV Malévs kapital genom ett kontanttillskott på ytterligare 5,3 miljarder forint (19,3 miljoner euro). MNV:s (dvs. ungerska statens) andel i Malév ökade därmed till 96,5 %.
(42)
Samma dag beviljade staten Malév ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint (20,8 miljoner euro) på tre år och med räntesatsen 9,97 %. Den första räntebetalningen skulle ske sex månader efter utbetalningen, och återbetalningen på kapitalet skulle ske i form av en klumpsumma vid utgången av lånets löptid. Garantierna för detta lån utgörs av en registrerad panträtt i ett flygplan av typen HA-LNA CRJ, med ett värde på ca 1,8 miljarder forint och panträtt i vinster från flygresor som säljs av internationella och ungerska IATA-certifierade byråer.
III. SAMMANFATTNING AV DE ÅTGÄRDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
(43)
I sitt beslut om att inleda förfarandet bedömde kommissionen om nedanstående åtgärder utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
-
Åtgärd 1: det statsägda företaget MAVA:s övertagande den 31 december 2007 av ett lån som år 2003 beviljats Malév av MFB, en helt och hållet statligt ägd utvecklingsbank, till ett belopp av 76 miljoner euro, tillsammans med vissa av Malévs tillgångar. Lånets löptid förlängdes till 2017.
-
Åtgärd 2: tillhandahållandet av ett ”kontantlån” på 4,3 miljarder forint med en löptid på ett år i samband med att MNV skulle köpa dotterbolaget Malév Ground Handling, som enligt de ungerska myndigheterna var ett ekonomiskt solitt företag. Trots att affären inte genomfördes har förskottet på köpepriset inte betalats tillbaka.
-
Åtgärd 3: Uppskov med olika skatte- och socialförsäkringsbetalningar under perioden januari 2007-mars 2010. I mars 2010 uppgick Malévs skatte- och socialförsäkringsskulder till 13,7 miljarder forint.
-
Åtgärd 4: i februari 2010, ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint från MNV, dels genomfört genom tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro), dels genom omvandling till kapital av det förskott som betalats till Malév Ground Handling (se åtgärd 2), vilket inklusive ränta uppgick till 4,7 miljarder forint. (AirBridge bytte också 1,5 miljarder forint till kapital.)
-
Åtgärd 5: tre aktieägarlån på sammanlagt 9,2 miljarder forint som Malév beviljades av MNV. Alla tre lån i forint hade en räntesats på 9,97 %, med återbetalning av kapitalet i en klumpsumma vid utgången av lånets löptid (tre år för varje lån). För de första två lånen på sammanlagt 3,5 miljarder forint (13 miljoner euro) ställdes säkerhet i form av dotterbolaget Malév Ground Handling och för det tredje lånet på 5,7 miljarder forint (21 miljoner euro) i form av ett flygplan (HA-LNA CRJ-jetplan).
-
Åtgärd 6: i september 2010 omvandlades dessa aktieägarlån (tillsammans med upplupen ränta) till kapital till ett värde av 9,4 miljarder forint.
-
Åtgärd 7: i september 2010, ett ytterligare kapitaltillskott på 5,3 miljarder forint i kontanter. Statens andel av aktierna ökade till 96,5 %.
-
Åtgärd 8: I september 2010, ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint, med en räntesats på 9,97 % och med återbetalning av kapitalet i en klumpsumma vid utgången av lånets löptid. Som säkerhet för lånet ställdes det HA-LNA CRJ-flygplan som anges ovan, och en panträtt i vinster från flygresor som säljs av internationella och ungerska IATA-certifierade byråer.
(44)
I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet ifrågasatte kommissionen också om dessa åtgärder, såvitt de utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, är förenliga med den inre marknaden mot bakgrund av de undantag som anges i fördraget och i synnerhet i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (12) (nedan kallade riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.)
IV. UNGERNS SYNPUNKTER
(45)
I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet upprepade de ungerska myndigheterna de ovanstående omständigheterna och redogjorde ytterligare för orsakerna till flygbolagens svårigheter. Ungern bekräftade också att Malév uppfyllde villkoren för att betraktas som ett företag i fortlöpande svårigheter enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering åtminstone från och med andra halvåret 2006.
(46)
Innan det formella granskningsförfarandet inleddes hävdade de ungerska myndigheterna i korthet att alla åtgärder var förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi respektive principen om en kreditgivare i en marknadsekonomi.
(47)
När det gäller de åtgärder som genomfördes i samband med försäljningen av Malév till AirBridge hävdade de ungerska myndigheterna att dessa åtgärder är förenliga med marknaden på grund av den säkerhet som ställts för MAVA:s övertagande av lånet. I fråga om försäljningen av Malév Ground Handling, som avbröts, hävdade de att Malév inte erhållit någon fördel, eftersom vederbörlig säkerhet hade ställts för den försenade återbetalningen av försäljningsbeloppet och att ränta hade beräknats på beloppet. När det gäller uppskovet med skatten framför de att säkerhet hade ställts för dessa belopp, att alla vederbörliga ränteavgifter och påföljder hade tillämpats och dessutom att sådana uppskov är generella åtgärder. I fråga om återförstatligandet av Malév uppger de ungerska myndigheterna att de skulle ha kunnat driva in sina fordringar på Malév, vilket skulle ha lett till att företaget gått i konkurs och likviderats. De anser att de, om de gjort detta, skulle ha fått in endast en liten del av sina fordringar (med undantag av den del som omfattas av garantin från VEB som nämns i skäl 20). Det skulle dessutom ha lett till betydande negativa konsekvenser för den nationella ekonomin (13).
(48)
När det gäller aktieägarlånen och omvandlingen av dem till kapital anser de ungerska myndigheterna att dessa inte gav Malév några fördelar eftersom full säkerhet i egendom hade ställts för dessa lån vid samtliga tillfällen, att räntesatser på marknadsvillkor tillämpades och att man vid omvandlingen till kapital beaktade all upplupen ränta.
(49)
De ungerska myndigheterna lade inte fram några nya uppgifter efter beslutet om att inleda granskningsförfarandet. Ungerns synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet innehåller inte några nya uppgifter som talar för att åtgärderna inte skulle utgöra stöd eller upplysningar som visar att de genomförda åtgärderna är förenliga med den inre marknaden, särskilt med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.
V. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(50)
Två konkurrenter lämnade synpunkter (se skäl 10), och båda stödde kommissionens granskningsförfarande.
(51)
Den konkurrent som önskade förbli anonym hävdade att vissa privata investerare var intresserade av att förvärva en kontrollerande andel i Malév, vilket visar att det fanns andra realistiska alternativ för Ungern i stället för att återförstatliga Malév 2010.
(52)
Wizz Air uppskattade det samlade marknadsvärdet av den egendom som hade överförts till MAVA tillsammans med lånet från MFB (åtgärd 1), inklusive varumärket Malév, en rörledning för transport av flygbränsle och ett B767-flygplan till högst 27 miljoner euro, vilket är betydligt lägre än lånebeloppet. Wizzair drog därför slutsatsen att transaktionen inte skedde på rent affärsmässiga grunder och medförde en betydande fördel för Malév.
(53)
När det gäller uppskovet med skattebetalning (åtgärd 3) hävdade Wizz Air att ett privat företag i en ekonomisk situation jämförbar med Malévs enligt ungersk lagstiftning varken per automatik eller i undantagsfall skulle kunna beviljas ett motsvarande skatteuppskov.
VI. UNGERNS KOMMENTARER TILL DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER
(54)
Efter att kommissionen hade förlängt tidsfristen för att svara inkom de ungerska myndigheterna med en kommentar till dessa synpunkter den 5 september 2011. De vidhåller att de tidigare åtgärderna är berättigade på grundval av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi (se skäl 59) och utgör därför inte statligt stöd. Enligt dem inverkar förekomsten av allmänpolitiska mål inte på det faktum att åtgärderna inte är av stödkaraktär.
(55)
Ungern hävdade att det inte fanns några realistiska alternativ och att endast ett återförstatligande gjorde det möjligt för de ungerska myndigheterna att uppnå full kontroll över driften av Malév och att det nationella flygbolaget i praktiken kunde genomföra den omstruktureringsprocess som den påbörjat 2007, för att säkerställa ett lyckat affärsresultat för företaget. När det gäller åtgärd 1 ansåg de ungerska myndigheterna att värdet av de berörda tillgångarna motsvarade lånets värde. I fråga om åtgärd 3 uppgav de att de ungerska skattemyndigheterna hade behandlat Malév som vilken annan skattebetalare som helst som befann sig i motsvarande situation.
VII. FÖREKOMST AV STÖD ENLIGT ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET
VII.1. Allmänna bestämmelser
(56)
För att kommissionen ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga utgör statligt stöd måste den undersöka om de uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna artikel lyder så här: ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.
(57)
Kommissionen bedömer mot bakgrund av ovannämnda bestämmelse huruvida de ifrågasatta åtgärderna till förmån för Malev utgör statligt stöd.
(58)
De kumulativa kriterier rörande statligt stöd som uppfylls i detta fall är utan tvekan påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen, vilket de ungerska myndigheterna inte heller bestridit. Malev har konkurrerat med andra lufttrafikföretag från Europeiska unionen i synnerhet sedan den tredje fasen i avregleringen av luftfarten (det tredje lagstiftningspaketet) trädde i kraft den 1 januari 1993 (14). Tack vare de aktuella åtgärderna kunde Malev fortsätta sin verksamhet och drabbades inte på samma sätt som konkurrenterna av de sedvanliga konsekvenserna av dåliga ekonomiska resultat.
(59)
Ungern har inte heller bestridit att åtgärderna omfattar statliga medel som kan tillskrivas staten. APEH är den ungerska skattemyndigheten, vilket betyder att det helt klart är fråga om statlig verksamhet. MNV (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.) är ett ungerskt holdingbolag, vars uppgifter regleras i de viktigaste rambestämmelserna i lagen om statlig egendom. MNV verkställer beslut som fattas av regeringen och behöriga ministrar. Även MAVA ägs till 100 % av ungerska staten (via MNV) och enligt myndigheterna är MAVA på sätt och vis en del av statsförvaltningen.
(60)
Ungern har inte heller bestridit att åtgärderna är selektiva, med undantag för åtgärd 3 (uppskov med skattebetalning). Åtgärderna gynnade ett enda företag, dvs. Malev.
(61)
Nedan granskas om åtgärderna i fråga gav Malev en fördel.
(62)
Kommissionen konstaterar att om ett företags egna kapital ökas på villkor som är förmånligare än rådande marknadsvillkor är det i enlighet med principerna i gemenskapens fasta rättspraxis fråga om en åtgärd som omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom åtgärden skulle ge företaget en sådan fördel som avses i den artikeln. För att kunna avgöra om det är fråga om en sådan fördel tillämpar kommissionen den marknadsekonomiska investerarprincipen. Principen fastslår att om en privat investerare, som är verksam på normala marknadsekonomiska villkor och som till sin storlek kan jämföras med de organ som förvaltar den offentliga sektorn, under liknande omständigheter skulle ha gjort lika stora kapitaltillskott är det inte fråga om statligt stöd. Därför måste kommissionen bedöma huruvida en privat investerare skulle ha deltagit i transaktionen i fråga på motsvarande villkor (15). En hypotetisk investerare agerar som en försiktig investerare (16), som vill maximera sin vinst utan att behöva ta för stora risker i förhållande till avkastningen (17).
(63)
Enligt domstolens rättspraxis kan följande konstateras: den privata investerarens uppträdande, vilket ska jämföras med en offentlig investerares uppträdande med ekonomisk-politiska målsättningar, motsvaras i detta avseende inte nödvändigtvis av en genomsnittlig investerares uppträdande som placerar kapital för att förränta det på mer eller mindre lång sikt, men ska åtminstone kunna likställas med ett privat holdingbolag eller en koncern som har en strukturpolitik, allomfattande eller sektoriell, som låter sig styras av mer långsiktiga utsikter vad gäller lönsamheten (18) 44.
(64)
Vidare ”ska jämförelsen mellan offentliga och privata investerares handlande göras med beaktande av det förhållningssätt som en privat investerare skulle ha intagit vid den aktuella transaktionen med hänsyn till tillgänglig information och den förutsebara utvecklingen vid denna tidpunkt (19)”.
(65)
I sin analys och bedömning måste kommissionen ta hänsyn till ”samtliga relevanta omständigheter i den omtvistade transaktionen och dess sammanhang”. Detta omfattar även det stödmottagande företagets finansiella situation och läget på den berörda marknaden. Den viktigaste fråga som kommissionen vill granska på grundval av ovanstående slutsatser är ”huruvida företaget får en ekonomisk fördel som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsmässiga villkor” (20).
(66)
Kommissionen konstaterar dessutom att den marknadsekonomiska investerarprincipen, enligt vedertagen rättspraxis, också ska tillämpas på lån. Enligt denna princip ska man, då ett lån beviljas, ställa frågan huruvida en privat investerare skulle ha beviljat stödmottagaren ett lån på de lånevillkor som slutligen beviljades (21).
VII.2. Övergripande bedömning av åtgärderna
(67)
Såsom redan konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet är domen i målet BP Chemicals (22) viktig även vid bedömningen av detta ärende. Kommissionen anser i själva verket att åtgärderna inte är fristående utan hänger samman med varandra tidsmässigt på grund av Malevs ekonomiska situation och sitt syfte. Samtliga åtgärder har till syfte att upprätthålla flygbolagets verksamhet och tillgodose det behov av likviditet och kapital som bolagets förluster orsakat. Ungern påpekar dessutom i sina anmärkningar om beslutet att inleda förfarandet att alla etapper i förfarandet rörande flygbolaget hänger samman med varandra och att åtgärderna hade ett enda syfte, nämligen att säkerställa flygbolagets verksamhet genom att hitta en strategisk investerare.
(68)
Det framgår tydligt av den information som Ungern har lämnat att de åtgärder som Ungern har vidtagit till förmån för Malév har haft allmännyttiga syften och inte varit grundade på hänsyn som gäller företagets framtida lönsamhet. Ungern har vid upprepade tillfällen betonat privatiseringens misslyckande och Malévs betydelse för statsekonomin. Ungern har medgett att staten beaktade flygbolagets betydelse för nationell infrastruktur och arbetsmarknad och leverantörernas intressen. Dessutom framhöll de ungerska myndigheterna att ingen privat investerare skulle köpa flygbolaget i nuvarande skick. Kommissionen måste därför anta att ingen privat investerare heller skulle ha agerat på samma sätt som den ungerska regeringen under motsvarande förhållanden vid den tidpunkt då åtgärderna genomfördes. Kommissionen konstaterar också att domstolen i målet Boch slog fast att man i synnerhet måste bedöma ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter, med beaktande av lönsamhetsutsikterna och oavsett alla sociala, regionalpolitiska och sektoriella överväganden, skulle ha skjutit till kapitalet i fråga” (23).
(69)
Med beaktande av Malévs dåliga ekonomiska situation på lång sikt (se tabell 1 samt skälen 103 och 104) samt de ungerska myndigheternas påstående om att flygbolaget kontinuerligt har varit i svårigheter ända sedan 2006, skulle en avkastning som en privat investerare kan acceptera ha varit möjlig endast om bolaget hade omstrukturerats från grunden. Varken Ungern eller Malév har dock visat att någon av de aktuella åtgärderna skulle ha grundat sig på en sådan omstruktureringsplan.
(70)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 1-8 sammantaget inte följer den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna bedömning bekräftas ytterligare av bedömningarna av de enskilda åtgärderna.
VII.3. Bedömning av åtgärderna 1-8
VII.3.1. Åtgärd 1
(71)
Ungern anser att MAVA:s verksamhet var av engångskaraktär, dvs. MAVA innehade vissa tillgångar som tidigare hade tillhört Malév och agerade mellanhand i vissa betalningar mellan Malév och MFB. MAVA har bildats enbart för detta ändamål.
(72)
Det lån på 76 miljoner euro som förts över på MAVA härrör från ett låneavtal som Malév och MFB ingick 2003. Det var meningen att lånet skulle betalas tillbaka i form av ett engångsbelopp när lånetiden löpte ut och lånet omfattades av en statsgaranti. Detta lån från 2003 ingick i förteckningen över befintliga stödåtgärder i anslutningsfördraget (24). I 2007 års avtal förlängdes dock lånetiden till 2017. Därför har denna åtgärd inte kunnat betraktas som befintligt stöd sedan 2007. Förlängning av en stödåtgärd betraktas som nytt stöd i enlighet med artikel 4.2 b i Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (25).
(73)
Granskningen har bekräftat att det enda syftet med transaktionen (förlängningen av lånetiden, bildandet av MAVA, överföringen av skulden på MAVA samt leaseback-avtalet) var att omstrukturera Malévs skuld. Ungern har medgett att det aldrig var meningen att MAVA skulle gå med vinst. På grund av denna transaktion ströks skulden (tillsammans med tillgångarna) ur Malévs balansräkning.
(74)
Ungerns påstående om att Malév och AirBridges finansiella åtaganden räckte för att täcka MAVA:s kostnader visar inte att transaktionen är förenlig med marknadsvillkoren, eftersom ingen privat marknadsaktör skulle ha haft ett incitament att agera på motsvarande sätt. Syftet med de erbjudna garantierna var att MAVA skulle kunna betala tillbaka lånet vid lånetidens slut, dvs. år 2017 (26). Ingen privat investerare skulle ha tagit en sådan risk, dvs. förbundit sig till en viss betalningsskyldighet i utbyte mot tillgångar med ett osäkert framtida värde.
(75)
Även om de ungerska myndigheterna har lagt fram relativt omfattande värderingar (27) rörande Boeing 767-flygplanet (28) och om den rörledning som lämpar sig för transport av flygbränsle (29), förefaller uppskattningen (enligt metoden för diskonterat kassaflöde) vara mycket beroende av flygbolagets resultat och kan därför inte användas som en objektiv värdering av varumärket Malév, särskilt inte med beaktande av flygbolagets situation och resultat. Eftersom staten var medveten om möjligheten att Malév kanske inte skulle kunna fullgöra sin skyldighet att betala licensavgifter, borde metoden med ett diskonterat kassaflöde ha gett resultatet att bolagets värde är noll. Mot bakgrund av detta specifika avtalsarrangemang kan varumärkets värde således inte godkännas som tillräcklig säkerhet.
(76)
Avtalsparterna borde ha vetat att Malév, som var i svårigheter redan 2007, i praktiken inte skulle kunna fullgöra sin skyldighet att betala licensavgifter. I själva verket kunde MAVA:s ”kostnader” (dvs. räntebetalningarna till MFB) efter denna transaktion inte täckas med Malévs betalningar av licensavgifter för varumärket. MAVA har inte vidtagit några åtgärder för att återkräva utestående betalningar.
(77)
VEB-garantin på 32 miljoner euro skulle täcka inte bara själva lånekapitalet utan också MAVA:s utgifter för räntebetalningar till MFB.
(78)
På grundval av det ovanstående och med beaktande av att inga vederbörliga motsvarande tillgångar fördes över till MAVA ska Malév anses ha beviljats en fördel då skulden ströks ur bolagets balansräkning.
VII.3.2. Åtgärd 2
(79)
Vad gäller MNV:s förskottsbetalning för (den senare strandade) försäljningen av GH har Ungern lagt fram en expertvärdering, enligt vilken GH år 2009 hade ett nettovärde på 1,6 miljarder forint och ett beräknat marknadsvärde på 3,5 miljarder forint. MNV betalade i januari 2009 ett förskott på 1,6 miljarder forint till Malév. I det här fallet utgjordes säkerheten av en panträtt i flygplanet HA-LNA CRJ (beräknat marknadsvärde: 1,8 miljarder forint). Det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009, och MNV betalade ytterligare 2,7 miljarder forint (sammanlagt 4,3 miljarder forint), och dessutom registrerades en andra panträtt i samma flygplan.
(80)
I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet medger de ungerska myndigheterna att förskottet betalades för att säkerställa Malévs likviditet i samband med förhandlingarna om att återförstatliga bolaget.
(81)
Enligt det preliminära försäljningsavtalet skulle beloppet återbetalas omedelbart (inom två arbetsdagar) om transaktionen inte blev av. MNV vidtog dock inga åtgärder för att återkräva skulden efter att ha dragit sig ur affären i juli 2009. Räntan sänktes i efterskott först i det skedet när skulden omvandlades till aktier år 2010. Någon ränta betalades dock aldrig. Malév fick således tillgång till detta kontantlån kostnadsfritt.
(82)
Kommissionen anser att åtgärden gav Malév en fördel då förskottet inte återkrävdes när det förföll till betalning i juli 2009. Dessutom uppstod en fördel redan tidigare, då det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009 och förskottsbeloppet höjdes (över företagets uppskattade marknadsvärde) och tillräckliga säkerheter inte ställdes.
VII.3.3. Åtgärd 3
(83)
Vad gäller det uppskov med skatter och socialförsäkringsavgifter som skattemyndigheterna beviljat upprepade gånger konstaterar kommissionen att det på grundval av den information som Ungern har lämnat är klart att Malév åren 2006 och 2007 begärde uppskov med betalning av skatt vid tolv olika tillfällen (med avseende på olika betalningar). Skattemyndigheten beviljade uppskov varje gång. Enligt tillämplig ungersk lagstiftning ska sådana uppskov beviljas efter prövning, och de kunde också ha avslagits. Därför måste åtgärden betraktas som selektiv (30).
(84)
Den lagstadgade räntan beräknades till juni 2008, och Malév betalade den i enlighet med tidtabellen för uppskoven. Skattemyndigheten motiverade sina beslut med Malévs svåra situation och den då planerade omstruktureringen.
(85)
Från och med juli 2008 betalade Malév dock inte längre sina skatter och socialförsäkringsavgifter (med undantag för en delbetalning i december 2008), och skattemyndigheten vidtog inga åtgärder för att återkräva denna skuld. Dessutom ändrades tidtabellen för flera betalningar även efter det att Malév hade underlåtit att följa de ändrade betalningsplanerna. Från och med april 2009 ändrades inte ens längre betalningstiden för skatter och socialförsäkringsavgifter som förföll till betalning efter den tidpunkten (dvs. inte heller för betalningar som förfallit till betalning tidigare), eftersom APEH inte vidtog några konkreta åtgärder för att återkräva skulden.
(86)
Kommissionen anser att ingen privat fordringsägare skulle ha agerat på samma sätt som ungerska staten. Efter juli 2008 vidtogs faktiskt inga konkreta åtgärder för att återkräva skulden. Dessutom var företagets ekonomiska situation fortfarande mycket svag trots en del omstruktureringsåtgärder (se tabell 1 ovan), och det fanns inte mycket hopp om att företaget skulle återfå sin lönsamhet. Under liknande omständigheter skulle en privat fordringsägare ha insisterat på att avtalet skulle verkställas. Dessutom skulle ingen privat fordringsägare ha gått med på ytterligare omläggning av betalningstiden efter det att Malév försummat att fullgöra sina skyldigheter enligt omläggningsavtalet.
(87)
Att skattemyndigheten lät bli att kräva in skatter och socialförsäkringsavgifter och gick med på nya omläggningar av betalningstiden medförde därför en fördel för Malév senast från och med juli 2008.
VII.3.4. Åtgärd 4
(88)
Vad gäller kapitaltillskottet i februari 2010, genom vilket ungerska staten på nytt förstatligade flygbolaget, som den inte haft någon andel i sedan privatiseringen, är det mest slående att då 99,5 % av aktierna i Malév såldes för ca 740 000 euro år 2007, betalade staten 2010 i praktiken ett belopp motsvarande 94 miljoner euro för att få 94,6 % av aktierna (genom ett kapitaltillskott: delvis genom ett tillskott av färskt kapital på 20,7 miljarder forint och delvis genom att förskottet på 4,7 miljarder forint till GH omvandlades till kapital), dvs. 127 gånger det ursprungliga försäljningspriset. Statens agerande var inte marknadsmässigt, särskilt med beaktande av att flygbolaget under tiden hade gått med förlust, att dess kapital var på minus och att det inte hade någon trovärdig omstruktureringsplan. Också de ungerska myndigheterna medgav själva att företaget hade haft ständiga svårigheter och att ingen privat investerare hade varit villig att köpa det i början av 2010.
(89)
Medan kapitaltillskottet uppgick till 25,4 miljarder forint (dvs. det belopp som ungerska staten betalade för 94,6 % av flygbolagets aktier) när swappen genomfördes, hade Malév ett negativt eget kapital på 41 miljarder forint (152 miljoner euro), ackumulerade förluster på 51 miljarder forint (189 miljoner euro) och en total skuld på 75 miljarder forint (278 miljoner euro) (31). Enligt 2010 års räkenskaper hade flygbolaget allvarliga ekonomiska svårigheter i början av 2010, skuldnivån var alarmerande hög och det hade inte längre tillgång till några finansieringskällor. Eftersom bolaget saknade strategisk ägare hade det inte tillgång till någon privat finansiering. I själva verket har bolaget gått med förlust åtminstone sedan 2003 och saknat realistiska möjligheter att återfå sin lönsamhet, och inte ens den privata ägaren lyckades vända situationen till det bättre. Mot denna bakgrund var det uppenbart att kapitaltillskottet inte var tillräckligt för att göra bolaget lönsamt och att Malév efter återförstatligandet skulle behöva mer kapital och likviditet enbart för att kunna fortsätta sin verksamhet. Kommissionen anser att återförstatligandet av Malév genom ett kapitaltillskott i februari 2010 under dessa omständigheter gav bolaget en fördel.
(90)
Vad gäller Ungerns argument att det var lönsammare för staten att nationalisera Malév än att utkräva sina fordringar av företaget konstaterar kommissionen följande. Ungern medger att om bolaget hade gått i konkurs skulle staten ha återvunnit endast en mycket liten del av de fordringar som VEB-garantin inte täckte. (Värdet på Malévs tillgångar var negativt vid tidpunkten för transaktionen). Däremot beslutade ungerska staten att hålla flygbolaget vid liv genom att omvandla lånet till aktier och skjuta till nytt kapital till ett belopp av 20,7 miljarder forint (uppskattningsvis 77 miljoner euro). Ingen privat investerare skulle ha tagit på sig en sådan ytterligare finansiell börda, särskilt eftersom det inte fanns någon realistisk möjlighet att återställa bolagets lönsamhet.
(91)
Kommissionen noterar också att samtidigt som ungerska staten ökade Malévs kapital bytte AirBridge (indirekt VEB) ut ett lån på 1,4 miljarder forint mot aktier. Detta belopp utgjorde 5 % av det nya kapitalet, och staten bidrog med ett betydande belopp nytt kapital utöver den omvandlade skulden. I själva verket utgjorde det nya kapitalet 77 % av kapitaltillskottet. Med beaktande av Malévs svaga ekonomiska situation hade AirBridge mycket små eller nästintill obefintliga möjligheter att få tillbaka detta belopp. Den privata aktörens beteende i denna situation avvek betydligt från ungerska statens beteende och kan inte användas som referenspunkt för att konstatera att staten har agerat som en privat investerare.
Tabell 2
2010 års kapitaltillskott
Deltagare i kapitaltillskottet
Bidrag (i miljarder HUF)
Typ av bidrag
Bidragsandel
MNV
20,7
Nytt kapital
77 %
MNV
4,7
Omvandling av lån till kapital
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Omvandling av lån till kapital
5 %
TOTALT
26,8
100 %
(92)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att återförstatligandet av Malév genom ett kapitaltillskott i februari 2010 under dessa omständigheter gav bolaget en fördel.
VII.3.5. Åtgärderna 5-8
(93)
Vad gäller åtgärderna efter återförstatligandet är det uppenbart att syftet med aktieägarlånen och kapitaltillskotten var att finansiera Malévs verksamhet och förhindra den insolvens som hotade bolaget. Staten vidtog dessa åtgärder i samma syfte: att upprätthålla Malévs verksamhet. Åtgärderna hänger mycket nära samman med varandra också kronologiskt, eftersom de genomfördes på mycket kort tid (under perioden maj-september 2010). Kommissionen anser följaktligen, i enlighet med domen i målet BP-Chemicals, att dessa delägarlån inte kan bedömas på grundval av den marknadsekonomiska investerarprincipen och i synnerhet inte referensräntemeddelandet (32), eftersom de är direkt förknippade med åtgärd 4 och man därför inte kan göra en separat bedömning av deras karaktär av statligt stöd.
(94)
Det framgår tydligt av den information som Ungern har lämnat att ingen privat investerare var villig att finansiera Malév och att de enda finansieringskällorna var leverantörskrediter och de likvida medel som staten tillhandahållit. Vid den tidpunkt då lånet beviljades kunde staten inte på allvar räkna med att Malév skulle kunna fullgöra sina räntebetalningsskyldigheter och betala tillbaka lånet. Dessutom kan det ifrågasättas om en privat kreditgivare skulle ha tagit risken att bevilja ett återbetalningsskyldigt lån i form av ett engångsbelopp i slutet av lånets löptid till ett företag i en situation liknande Malévs (dvs. i fortlöpande svårigheter). Slutligen, med beaktande av bolagets tidigare kredithistoria gentemot staten (t.ex. förskottet till GH som inte betalades tillbaka, upprepade uppskov med skattebetalning och obetalda skatteskulder) skulle staten eller någon annan investerare inte realistiskt sett ha kunna räkna med att Malév skulle fullgöra sina skyldigheter.
(95)
Å andra sidan skulle, enligt referensräntemeddelandet, inte ens de överenskomna räntorna och de i avtalet föreskrivna garantierna vara tillräckliga för att utesluta förekomsten av statligt stöd. Den föreskrivna räntesatsen var 9,97 %, medan referensräntan i forint var 5,97 % vid den tidpunkt då stödet beviljades. En marginal på bara 400 räntepunkter över basräntesatsen i forint var inte tillräcklig med tanke på Malévs tidigare resultat och ekonomiska situation (ett företag ständigt på konkursens brant). Vad gäller säkerheterna för lånen kan GH:s marknadsvärde (3,5 miljarder forint) ifrågasättas om Malév går i konkurs, eftersom Malév var GH:s viktigaste partner när det gäller marktjänster: 2009 genererade Malév 63 % av inkomsterna. Därför var företagets ekonomiska resultat åtminstone på kort sikt beroende av Malév, och dess marknadsvärde skulle ha minskat avsevärt om Malév hade gått i konkurs.
(96)
Eftersom det inte fanns någon trovärdig omstruktureringsplan stod det klart från början att varken lånen eller kapitaltillskottet skulle kunna rädda ett företag i kritiskt tillstånd och med noll marknadsvärde. Dessa åtgärder motsvarar således direkt stöd, eftersom staten saknar möjlighet att få tillbaka de pengar den investerat.
(97)
Kommissionen anser därför att åtgärderna 5-8 medförde en fördel för Malév.
VII.4. Slutsats om förekomsten av statligt stöd
(98)
Enligt bedömningen ovan medförde samtliga åtgärder (åtgärderna 1-8) en fördel för Malév. Fördelen härrörde från statliga medel.
(99)
Malév är ett flygbolag och klassificeras som sådant som företag. Det konkurrerar med andra flygbolag som inte beviljats samma fördel. Åtgärderna snedvrider därför konkurrensen. Dessutom är Malév verksamt inom en sektor (lufttransport) där det bedrivs handel mellan medlemsstaterna, vilket innebär att också kriteriet om påverkan på handeln inom unionen uppfylls.
(100)
Slutligen är åtgärderna specifika och selektiva i det avseendet att de gynnar endast ett företag, dvs. Malév.
(101)
På grundval av de argument som utvecklas ovan bedömer kommissionen att åtgärderna 1-8 uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Under sådana omständigheter måste åtgärderna i fråga betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
VII.5. Stödets förenlighet med den inre marknaden
(102)
I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget föreskrivs undantag från den allmänna regeln om att statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden i enlighet med vad som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(103)
Kommissionen anser att Malév haft fortlöpande problem åtminstone sedan 2006. Bolaget hade gått med förlust åtminstone sedan 2003 (se tabell 1), och dess kapital var negativt redan 2006 (se bild 1). De ungerska myndigheterna bekräftade dessutom att flygbolaget hade varaktiga svårigheter och att det från och med andra halvåret 2006 uppfyllde villkoren för ett kollektivt insolvensförfarande och därmed uppfyllde villkoren i punkt 10 c i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Följaktligen kan endast dessa riktlinjer utgöra grund för åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden.
(104)
Vad gäller stödberättigandet och principen om att ett stöd bara ska beviljas en enda gång konstaterar kommissionen att de granskade åtgärderna inte omfattas av en omstruktureringsprocess. Flygbolaget bytte ägare två gånger under den aktuella perioden (2007-2010), eftersom det privatiserades och återförstatligades. Det pågick en ständig omstrukturering av bolaget, dock utan en sammanhängande plan. Efter privatiseringen inleddes i själva verket en del initiativ för att minska kostnaderna (personalminskningar och färre flygrutter), men enhetskostnaderna minskade inte tillräckligt. Enligt de ungerska myndigheterna utarbetades 2009 en ny strategisk vägledning, som konsultföretaget Roland Berger granskade i samband med återförstatligandet. De aktuella åtgärderna är därför speciella omstruktureringsåtgärder som strider mot principen om en enda gång.
(105)
Kommissionen konstaterar vidare att även om Malév vore berättigat till stöd enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (dvs. uppfyllde villkoret om en enda gång, vilket inte är fallet här), skulle kriterierna för undsättnings- och omstruktureringsstöd som är förenligt med den inre marknaden inte vara uppfyllda, av de skäl som anförs nedan.
(106)
Vad gäller undsättningsstöd uppfylls inte villkoren i punkt 25 a-e i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Framför allt begränsas de aktuella åtgärderna inte till vad som är absolut nödvändigt, och det har inte visats att de kan motiveras med allvarliga sociala problem eller att de har avsevärda negativa spridningseffekter i andra medlemsstater. Dessutom har de flesta åtgärder, med undantag för åtgärderna 5 och 8, inte beviljats i form av lån eller garantier.
(107)
Vad gäller omstruktureringsstöd uppfylls inget av kriterierna för förenlighet med den inre marknaden på grundval av riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.
(108)
Framför allt har de ungerska myndigheterna, vad gäller punkterna 34 och 35 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering som handlar om återställande av lönsamheten på lång sikt, inte slagit vakt om flygbolagets lönsamhetsutsikter på längre sikt och inte lagt fram någon omstruktureringsplan som uppfyller villkoren i punkterna 36 och 37 i riktlinjerna.
(109)
Dessutom konstaterar kommissionen, vad gäller kravet på att otillbörlig snedvridning av konkurrensen ska förhindras (punkterna 38-42 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering), att inga kompenserande åtgärder har genomförts.
(110)
Slutligen, vad gäller kriteriet om att stödet ska begränsas till ett minimum (punkterna 43-45 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering) kan det konstateras att stödmottagaren inte har bidragit med egna medel.
(111)
Med hänsyn till det ovan anförda kan det konstateras att åtgärderna 1-8 som genomfördes till förmån för Malév 2007 inte är förenliga med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Eftersom åtgärderna vidtagits till förmån för ett företag i svårigheter är inga andra grunder för förenlighet tillämpliga. Därför är åtgärderna oförenliga med den inre marknaden.
VIII. ÅTERKRAV
VIII.1. Allmänna bestämmelser
(112)
I enlighet med EUF-fördraget och Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis ska kommissionen, när den finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den inre marknaden, besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder (33). Enligt domstolens fasta rättspraxis är syftet med en medlemsstats skyldighet att upphäva ett stöd som kommissionen har konstaterat vara oförenligt med den inre marknaden att återställa den situation som rådde tidigare (34). Domstolen har i detta sammanhang slagit fast att det syftet uppnås när det stödmottagande företaget har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd och därmed förlorar den fördel det haft på marknaden i förhållande till konkurrenterna, och den situation som rådde innan stödet utbetalades återställs (35).
(113)
I enlighet med denna rättspraxis föreskrivs i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (36) att kommissionen, vid negativa beslut i fall av olagligt stöd, ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren.
(114)
Eftersom åtgärderna ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd måste stödet återkrävas för att den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades ska kunna återställas. Återkravet ska därför ske från det datum när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet gjordes tillgängligt för stödmottagaren, och ska innefatta återkravsränta till den dag det har återbetalats.
VIII.2. Stödinslag i de enskilda åtgärderna
VIII.2.1. Åtgärd 1
(115)
Kommissionen medger att ”Malév”, i egenskap av varumärke för Ungerns nationella flygbolag som varit verksamt i tiotals år, har ett visst värde på flygmarknaden. Å andra sidan anser kommissionen att man med hänsyn till den specifika avtalsstrukturen inte kan godkänna de ungerska myndigheternas uppskattning av varumärkets värde. Man borde ha gjort en oberoende värdering av varumärket som också beaktar Malévs allmänna ekonomiska situation.
(116)
På grundval av det ovanstående beräknas stödinslaget i åtgärd 1 till 56 miljoner euro, dvs. 76 miljoner euro minus värdet på rörledningarna för flygbränsle och själva flygplanet (dvs. 20 miljoner euro), minus det objektiva värdet på varumärket Malév (37). Det exakta stödinslaget ska beräknas av Ungern. Om Ungern inte lägger fram övertygande argument för ett objektivt värde på varumärket vid tidpunkten för överföringen av varumärket till MAVA, kommer hela beloppet på 56 miljoner euro att betraktas som stödinslag.
VIII.2.2. Åtgärd 2
(117)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att åtgärden gav Malév en fördel när förskottet inte återkrävdes trots att det förfallit till betalning. Dessutom uppstod det en fördel redan tidigare, åtminstone då det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009 och förskottsbeloppet höjdes (över företagets uppskattade marknadsvärde).
(118)
Kommissionen drar slutsatsen att ingen privat aktör skulle ha beviljat ett sådant kontantlån. I själva verket skulle ingen privat marknadsaktör ha gått med på att ge sådan finansiering till Malév, i synnerhet inte utan krav på återbetalning, och låtit bli att vidta åtgärder för att återkräva pengarna. I sina kommentarer till beslutet att inleda förfarandet konstaterar de ungerska myndigheterna att syftet med förskottet var att säkerställa Malévs överlevnad (se skäl 80 ovan). Därför utgörs stödinslaget av hela värdet på de kontanta medlen för den period som de stod till förmånstagarens förfogande: 0,8 miljarder forint (skillnaden mellan GH:s marknadsvärde och det överskjutande beloppet) mellan februari och juli 2009 och 4,3 miljarder forint (hela förskottet) mellan juli 2009 och februari 2010. Vad återbetalningen beträffar bör det beaktas att detta belopp omvandlades till aktier i februari 2010 (se bedömningen av åtgärd 4 nedan).
VIII.2.3. Åtgärd 3
(119)
Vad gäller uppskovet med betalningen av skatter och socialförsäkringsavgifter och återkrav som inte verkställts anser kommissionen att Malévs hela förfallna skuld till APEH för perioden juli 2008-mars 2010 utgör statligt stöd. Dessutom ska hela det omlagda beloppet efter denna tidpunkt (juli 2008) betraktas som statligt stöd. Ingenting tyder på att en privat fordringsägare skulle ha gått med på dessa uppskov och omläggningar. Vad gäller återkravet bör det beaktas att de förfallna beloppen betalades tillbaka i mars 2010.
VIII.2.4. Åtgärd 4
(120)
Kommissionen konstaterar beträffande kapitaltillskottet att ingen privat investerare skulle ha ställt dessa medel till Malévs förfogande med tanke på Malévs ekonomiska situation, det uppenbara behovet av ytterligare stöd efter kapitaltillskottet och avsaknaden av realistiska utsikter att få tillbaka de ”investerade” medlen. Kapitaltillskottet på 25,4 miljarder forint plus 4,7 miljarder forint i form av omvandling av lånet till aktier motsvarande förskottet utgör stödinslaget.
VIII.2.5. Åtgärd 5
(121)
Vad gäller lånen på totalt 9,2 miljarder forint anser kommissionen att staten, med hänsyn till flygbolagets tidigare skulder och situation vid den tidpunkt då lånen beviljades, inte hade någon som helst anledning att vänta sig att få tillbaka de investerade medlen och att det när lånet beviljades t.o.m. var tveksamt om Malév skulle kunna betala räntan. I själva verket betalade bolaget ingen ränta, utan den omvandlades senare till eget kapital.
(122)
Kommissionen anser därför att lånet ska ses som ett renodlat stöd, och därför utgör hela lånet på 9,2 miljarder forint statligt stöd för den period då det stod till förmånstagarens förfogande, dvs. vid den tidpunkt då lånen beviljades (maj, juni och juli 2010) och när lånet omvandlades till eget kapital (september 2010). Ränta som förfallit och ännu inte betalats ska räknas in i stödinslaget. Vad återbetalningen beträffar bör det således beaktas att beloppet omvandlades till eget kapital i september 2010 (se bedömningen av åtgärd 6 nedan).
VIII.2.6. Åtgärd 6
(123)
Av de orsaker om anges i skäl 120 anser kommissionen att hela det lån som omvandlats till kapital utgör ett renodlat stöd och således att hela beloppet på 9,4 miljarder forint utgjort ett stödinslag sedan september 2010.
VIII.2.7. Åtgärd 7
(124)
Av de orsaker som anges i skäl 120 anser kommissionen att det kapital på 5,3 miljarder forint som skjutits till sedan september 2010 utgör inslag av statligt stöd.
VIII.2.8. Åtgärd 8
(125)
Av de orsaker om anges i skäl 120 anser kommissionen att hela lånet ska betraktas som ett renodlat stöd och således att hela beloppet på 5,7 miljarder forint utgjort ett inslag av statligt stöd sedan september 2010.
IX. SLUTSATS
(126)
På grundval av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna 1-8 som Ungern genomfört till förmån för Malév utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(127)
Kommissionen konstaterar vidare att åtgärderna 1-8 inte är förenliga med den inre marknaden.
(128)
Detta oförenliga stöd måste återkrävas från Malév i enlighet med avsnitt VIII.2 ovan för att den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades ska kunna återställas. Det exakta återkravsbeloppet jämte ränta ska beräknas av de ungerska myndigheterna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Följande åtgärder som Ungern genomfört till förmån för Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget:
a)
Åtgärd 1: statsägda MAVA:s övertagande den 31 december 2007 av ett lån som MFB, en helt och hållet statsägd utvecklingsbank, beviljade Malév år 2003.
b)
Åtgärd 2: tillhandahållandet av ett ”kontantlån” på 4,3 miljarder forint med en löptid på ett år i samband med att MNV skulle köpa dotterbolaget Malév Ground Handling (affären gick senare om intet).
c)
Åtgärd 3: alla skatte- och socialförsäkringsskulder från juli 2008 till mars 2010 samt uppskov med olika skatte- och socialförsäkringsbetalningar fr.o.m. juli 2008.
d)
Åtgärd 4: i februari 2010, ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint från MNV (som delvis genomfördes genom ett tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint och delvis genom omvandling till kapital av det förskott på 4,7 miljarder forint som betalats till GH).
e)
Åtgärd 5: tre aktieägarlån på sammanlagt 9,2 miljarder forint som MNV Zrt. från maj till augusti 2010 beviljade Malév, jämte förfallen ränta som inte betalats.
f)
Åtgärd 6: i september 2010, omvandling av de aktieägarlån som nämns i artikel 1 e ovan (tillsammans med den ränta som upplupit på dessa) till eget kapital på 9,4 miljarder forint.
g)
Åtgärd 7: i september 2010, ett ytterligare kapitaltillskott på 5,3 miljarder forint.
h)
Åtgärd 8: i september 2010, ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint jämte upplupen men obetald ränta.
Artikel 2
De i artikel 1 avsedda olagliga statliga stödåtgärder som Ungern i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget genomfört till förmån för Magyar Légiközlekedési Zrt. är oförenliga med den inre marknaden.
Artikel 3
(1) Ungern ska från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.
(2) Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.
(3) Räntan ska kapitaliseras enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.
Artikel 4
(1) Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den åtgärd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.
(2) Ungern ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
Artikel 5
(1) Inom två månader från dagen för delgivning av detta beslut ska Ungern lämna följande upplysningar till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.
b)
Detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.
c)
Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.
(2) Ungern ska hålla kommissionen underrättad om de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet med ränta av det stöd som avses i artikel 2.3 har slutförts. Ungern ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Ungern ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och det räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till Ungern.
Utfärdat i Bryssel den 9 januari 2012.