ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 14 december 2010
om det statliga stöd C 38/05 (f.d. NN 52/04) som Tyskland har beviljat Biria-koncernen
[delgivet med nr K(2010) 8289]
(Endast den tyska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/471/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
1.1 Förfarandet vid kommissionen
(1)
Den 23 januari 2002 och den 20 augusti 2002 mottog kommissionen klagomål om statligt stöd i form av en statlig garanti till förmån för Biria-koncernen.
(2)
Efter en skriftväxling mellan kommissionen och Tyskland underrättade Tyskland kommissionen genom en skrivelse av den 24 januari 2003, som diariefördes den 28 januari 2003, att det planerade beviljandet av garantin, som var beroende av ett godkännande från kommissionen, hade dragits tillbaka. Den klagande parten upplystes om detta genom en skrivelse av den 17 februari 2003.
(3)
Genom en skrivelse av den 1 juli 2003, som diariefördes den 9 juli 2003, och genom en skrivelse av den 8 augusti 2003, som diariefördes den 5 september 2003, tillhandahöll den klagande parten ytterligare upplysningar om en annan statlig garanti till förmån för Biria-koncernen och statliga aktieinnehav i företag inom koncernen.
(4)
Genom en skrivelse av den 9 september 2003 begärde kommissionen in uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 oktober 2003, som diariefördes den 16 oktober 2003. Den 9 december 2003 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 19 mars 2004, som diariefördes samma dag.
(5)
Den 18 oktober 2004 utfärdade kommissionen ett upplysningsföreläggande, eftersom kommissionen betvivlade att stödåtgärderna till förmån för Biria-koncernen följde de regler som skulle ha legat till grund för beviljandet av dem. Med anledning av upplysningsföreläggandet tillhandahöll Tyskland ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 31 januari 2005, som diariefördes samma dag.
(6)
Den 20 oktober 2005 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet med avseende på tre förmodade statliga stöd. I samma beslut fastställdes att flera andra förment olagligt beviljade stödåtgärder antingen inte utgjorde statligt stöd eller hade beviljats på grundval av och i enlighet med godkända stödregler. Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade alla berörda parter att inkomma med synpunkter på eventuella stödåtgärder. Genom en skrivelse av den 27 januari 2006, diarieförd den 30 januari 2006, inkom synpunkter från en part som önskade förbli anonym. Genom en skrivelse av den 6 februari som diariefördes samma dag inkom synpunkter från Prophete GmbH & Co. KG, Rheda-Wiedenbrück, och Pantherwerke AG, Löhne. Genom en skrivelse av den 6 februari 2006, diarieförd samma dag, och genom en skrivelse av den 27 februari 2006, diarieförd samma dag, inkom dessutom synpunkter från Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade.
(7)
Dessa synpunkter lades fram för Tyskland genom skrivelser av den 6 februari 2006 och den 2 mars 2006. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006, samt genom en skrivelse av den 12 maj 2006, diarieförd samma dag.
(8)
Tyskland översände sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet genom en skrivelse av den 23 januari 2006, diarieförd samma dag.
(9)
Genom en skrivelse av den 6 februari 2006 begärde kommissionen kompletterande uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006. Kommissionen skickade en förnyad begäran om ytterligare upplysningar den 19 juli 2006, som Tyskland besvarade genom en skrivelse av den 25 september 2006, diarieförd den 26 september 2006.
(10)
Den 24 januari 2007 antog kommissionen ett beslut (4) i enlighet med artiklarna 7.5 och 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (5).
1.2 Förfarandet i rätten
(11)
Den 5 april 2007 väckte delstaten Sachsen talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut med avseende på åtgärderna 2 och 3 (mål T-102/07). Ytterligare en talan väcktes den 16 april 2007 av MB Immobilien Verwaltungs GmbH och MB System GmbH & Co. KG, som är de företag som övertog samtliga rättigheter och skyldigheter från de stödmottagare som beslutet riktades till (T-120/07). Det sistnämnda överklagandet gällde samtliga tre åtgärder som omfattades av beslutet. Genom beslut av den 24 november 2008 förenade rättens ordförande de båda målen.
(12)
I dom av den 3 mars 2010 ogiltigförklarade rätten kommissionens beslut av den 24 januari 2007.
(13)
De båda (till stor del överlappande) överklagandena baserades framför allt på följande grunder: För det första menade målsägandena att kommissionens slutsats att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler var fel. För det andra ansåg man att kommissionen gjort en felbedömning av de faktiska omständigheterna när man definierade stödmottagarna som företag i svårigheter. För det tredje menade målsägandena att kommissionens motivering till beslutet angående stödinslagets storlek var bristfällig.
(14)
Rätten fastställde kommissionens beslut när det gäller slutsatsen att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler. Rätten bekräftade även kommissionens definition av stödmottagarna som ”företag i svårigheter” baserat på definitionen i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 1999 (6) (nedan kallade undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999). Det var endast med hänvisning till den bristande motiveringen av att hänsyn tagits till riskpremierna vid beräkningen av stödinslaget som beslutet ogiltigförklarades. Rätten preciserade att när stödinslaget ska beräknas för ett lån som ett företag i svårigheter beviljats räcker det inte med enbart en hänvisning till kommissionens meddelande från 1997 om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (7) (nedan kallat referensräntemeddelandet 1997) som motivering till att man använder sig av de olika riskpremierna.
(15)
Detta beslut innebär således att rättens domslut verkställs i enlighet med artikel 266.1 i EUF-fördraget och att kommissionens beräkning av stödinslaget för de ifrågavarande åtgärderna klargörs ingående. Beslutet ändrar ingenting i kommissionens bedömning av åtgärdernas stödberättigande som görs i samband med beslutet av den 24 januari 2007. Detta gäller i synnerhet de aspekter som redan prövats i rätten.
1.3 Förfarandet efter rättens beslut
(16)
Efter att dom fallit inkom stödmottagarna med ytterligare synpunkter genom en skrivelse av den 7 juni 2010, diarieförd samma dag. Dessa synpunkter översändes till Tyskland den 16 juni 2010. Tyskland svarade på stödmottagarnas synpunkter genom en skrivelse till kommissionen av den 12 juli 2010, diarieförd samma dag.
(17)
Den 19 augusti 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Tyskland, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 september 2010, diarieförd samma dag.
II. BESKRIVNING AV STÖDET
2.1 Stödmottagare
(18)
Fram till den 7 november 2005 tillverkade och sålde Biria-koncernen cyklar. Koncernens moderbolag, som då hette Biria AG, hade sitt säte i Neukirch i delstaten Sachsen, som är ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget (8).
(19)
Denna koncern hade 2003 en omsättning på 93,2 miljoner euro (2002 var omsättningen 83,8 miljoner euro) och en vinst på 3,7 miljoner euro (2002 uppvisades en förlust på 5,8 miljoner euro). Koncernen hade 415 anställda 2003 (2002 var antalet 490), och ska därmed klassificeras som ett stort företag.
(20)
Moderbolaget grundades 2003 genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG med ett av företagets dotterbolag, Sachsen Zweirad GmbH. I samband med detta ändrades företagets namn från Sachsen Zweirad GmbH till Biria GmbH. I april 2005 omvandlades Biria GmbH till Biria AG. År 2003 hade Biria GmbH en årlig omsättning på 55,7 miljoner euro och en vinst på 3,6 miljoner euro. Ägare till Biria AG är Mehdi Biria. Moderbolaget kallas nedan Biria.
(21)
De viktigaste företagen i koncernen vid sidan av moderbolaget är Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (Bike Systems) - detta företag tillhör Biria genom företagets dotterbolag Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (BSBG) - och Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems har sitt säte i Nordhausen, Thüringen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,1 miljoner euro och en förlust på 0,6 miljoner euro. Företaget hade 157 anställda. Bike Systems tillverkar enbart cyklar åt moderbolaget BSBG (legotillverkning enligt s.k. Lohnherstellungsvertrag). BSBG ansvarar för försäljningen av cyklarna.
(23)
Checker Pig GmbH har sitt säte i Dresden, Sachsen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,9 miljoner euro och en förlust på 0,4 miljoner euro. Företaget hade 43 anställda.
(24)
Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Den fasta egendomen förblir i Birias ägo och hyrs ut till Lone Star-koncernen. Köpeskillingen för tillgångarna uppgick till 11,5 miljoner euro. En extern sakkunnig uppskattade marknadspriset för de berörda tillgångarna till 10,7 miljoner euro.
(25)
Enligt uppgift från Tyskland skedde försäljningen efter ett öppet, genomblickbart och förbehållslöst anbudsförfarande. Anbudsförfarandet offentliggjordes på Internet och i flera olika tryckta medier. För att nya investerare skulle kunna delta erbjöds flera olika alternativ: förvärv av tillgångar (nedan kallat asset-deal), förvärv av samtliga tillgångar vid ett och samma tillfälle eller köp av andelar. Lone Star övertog slutligen tillgångarna inom ramen för en asset-deal.
(26)
Enligt uppgift från Tyskland inleddes försäljningen av företaget redan före kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Den första tidsfristen för att inkomma med anbud löpte ut den 4 oktober 2005.
(27)
Efterföljare till (nya) Biria AG är numera MB Immobilien Verwaltungs GmbH (nedan kallat MB Immobilien). Efterföljare till Bike Systems är MB System GmbH & Co. KG (nedan kallat MB System). MB Immobilien befinner sig sedan juli 2008 i likvidation.
(28)
I samband med detta beslut kommer de namn som företagen hade vid tidpunkten för åtgärdernas beviljande att användas, med undantag för moderbolaget Biria.
2.2 De finansiella åtgärderna
(29)
Åtgärd 1: I mars 2001 och fram till slutet av 2010 försåg gbb Beteiligungs AG (nedan kallat gbb) Bike Systems med ett kapitalandelslån (”stille Einlage”) på 2 070 732 euro. gbb var då ett helägt dotterbolag till DtA-Beteiligungs-Holding AG, som i sin tur var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, en tysk utvecklingsbank som genom lag inrättats som ett offentligrättsligt organ.
(30)
gbb Beteiligungs AG existerade redan under DDR-tiden, då som centralbank för jordbrukssektorn. Genom fördraget om Tysklands enande blev gbb 1990 Berliner Genossenschaftsbank, ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av Tysklands federala finansministerium. Namnet ändrades 1991 till gbb Beteiligungsholding, och 1997 omvandlades företaget till ett aktiebolag. Därmed utgjorde detta företag inte längre förbundsregeringens egendom, utan blev dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank. Allt sedan gbb grundades har den offentliga förvaltningen utövat ett starkt inflytande över företaget. Så länge som gbb var ett offentligrättsligt organ stod företaget under direkt överinseende av behörigt ministerium, och i företagets styrelse satt företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb omvandlats till aktiebolag och blivit en del av Deutsche Ausgleichsbank hamnade företaget under den kontroll som statliga myndigheter utövade över Deutsche Ausgleichsbank (se vidare skälen nedan).
(31)
Som offentligrättsligt organ stod Deutsche Ausgleichsbank under överinseende av det tyska inrikesministeriet. Bankens styrelse bestod dessutom till största delen av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier och förbundsdagsledamöter.
(32)
Enligt § 4 stycke 1 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ska bankens verksamhet begränsas till finansiering av åtgärder som främjar egenföretagare, små och medelstora företag, yrkesverksamma inom de fria yrkena, miljöskydd, socialpolitiska ändamål och en återintegration av människor som fördrevs under andra världskriget.
(33)
I § 4 stycke 4 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ges utrymme för att banken kan förvärva andelar i andra företag, om styrelsen och det ministerium som ansvarar för tillsynen över banken samtycker till detta.
(34)
Kapitalandelslånet till Bike Systems redovisas i Deutsche Ausgleichsbanks årsberättelse för 2001 och för 2002. Kapitalandelslånet (”stille Einlage”) uppgick till 20 procent, dvs. över tröskelvärdet för rapporteringsskyldighet. År 2001 hade gbb beviljat kapitalandelslån om minst 20 procent till totalt 18 företag.
(35)
Med en federal lag som rättslig grund gick Deutsche Ausgleichsbank 2003 samman med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Såväl Deutsche Ausgleichsbank som KfW är s.k. Förderinstitute (stödinstitut), dvs. banker vars verksamhet är begränsad till att stödja regional-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder. I samband med att Tyskland godkände lämpliga åtgärder inom ramen för stöd nr E10/2000 (9) begränsades stödinstitutens verksamhet till vissa icke-kommersiella områden, bl.a. förvaltning av stödprogram för egenföretagare samt små och medelstora företag.
(37)
Enligt Tyskland skedde gbb:s investering i Bike Systems på marknadsmässiga villkor och utgjorde därför inte något statligt stöd.
(38)
Åtgärd 2: Den 20 mars 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 5,6 miljoner euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH. Garantin löpte ursprungligen till slutet av 2008 men återlämnades i januari 2004 och ersattes med en garanti till förmån för Biria GmbH (se åtgärd 3). Garantin beviljades på grundval av delstaten Sachsens riktlinjer för garantier och är en stödordning (10) som godkänts av kommissionen.
(39)
Åtgärd 3: Den 9 december 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 24 875 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) för att företaget skulle kunna finansiera sin planerade omsättningsökning och för att ge koncernens finansieringskoncept en ny utformning. Lånet, som löper ut den 31 december 2011, består av 8 miljoner euro i form av ett lån för avbetalning av driftslån, 7,45 miljoner euro som kontokurantpost och ett belopp på 9,425 miljoner euro till en säsongsfinansieringspost. Garantin gavs på grundval av delstatens riktlinjer för garantier och är en stödordning som godkänts av kommissionen. Garantin tillhandahölls på villkor att den tidigare garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) lämnades tillbaka. Garantin trädde därför inte i kraft förrän den 5 januari 2004, dvs. då garantin lämnades tillbaka till Sachsen Zweirad.
III. SKÄLEN TILL ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES
(40)
Det formella granskningsförfarandet inleddes eftersom kommissionen tvivlade på Tysklands påstående att kapitalandelslånet hade tillhandhållits på marknadsmässiga villkor. Enligt kommissionens uppfattning hade Bike Systems just räddats från insolvens genom att en insolvensplan antagits, och företagets framtidsutsikter var därför ovissa. Mot bakgrund av detta borde Bike Systems vid denna tidpunkt ha betraktats som ett företag i svårigheter. Kommissionen betvivlade både att ersättningen stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet beviljats på marknadsvillkor. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget hade kommissionen inte fått in några uppgifter som visade att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts.
(41)
Ett annat skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet var kommissionens preliminära slutsats att villkoren i den godkända stödordning, som ska ha legat till grund för beviljandet av garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH, inte hade uppfyllts och att garantierna därför inte omfattades av stödordningen. Enligt kommissionen var Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH företag i svårigheter vid tidpunkten för garantiernas beviljande. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH dessutom är stora företag skulle garantierna enligt denna stödordning också ha anmälts separat till kommissionen. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget betvivlade kommissionen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts.
IV. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(42)
Kommissionen har erhållit synpunkter från en berörd part som önskar förbli anonym samt från företagen Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG och Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1 Synpunkter från en konkurrent som önskar förbli anonym
(43)
I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anger den konkurrent som önskar förbli anonym att Biria AG tack vare det statliga stödet på 24,5 miljoner euro kunde sälja cyklar till konkurrentens kunder till priser under tillverkningskostnaden, trots att konkurrenten äger Tysklands lönsammaste produktionsanläggning.
(44)
Det faktum att Biria AG kunde uppvisa vinst under 2003 berodde uteslutande på att enskilda kreditinstitut avstod från att kräva in fordringar på 8,567 miljoner euro. Under de följande åren 2004 och 2005 gick Biria AG återigen med förlust.
(45)
Konkurrenten pekar vidare på att Biria såldes till Lone Star inom ramen för en asset-deal. I samband med detta avstod förmodligen Sachsen-LB och det medelstora holdingbolaget från lejonparten av sina fordringar. Nya Biria GmbH, som tillhör Lone Star-koncernen, har övertagit samtliga tillgångar i gamla Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG och Pantherwerke AG
(46)
I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Prophete GmbH & Co. KG och Pantherwerke AG (nedan kallade Prophete och Pantherwerke) att Biria på grund av det statliga stödet kunde sälja till priser som under normala marknadsvillkor skulle ha varit ohållbara. Båda bolagen står i ett konkurrensförhållande till Biria och berörs därmed direkt av stödet.
(47)
Biria-koncernen är den största cykeltillverkaren i Tyskland med en årsproduktion på omkring 700 000 cyklar. Företagen inom Biria-koncernen återfinns inom två av cykelmarknadens segment: den allmänna handeln och den specialiserade partihandeln.
(48)
Inom segmentet allmän handel ingår all detaljhandel inom större detaljhandelskedjor och via postorderförsäljning. Cyklarna inom detta segment kostar vanligen mellan 100 och 199 euro. Enligt beräkningar från Prophete och Pantherwerke säljs omkring 1,5 miljoner cyklar på denna marknad, och Biria har med 650 000 sålda cyklar omkring 50 procent av detta segment.
(49)
Även inom den specialiserade partihandeln har Biria-koncernen enligt Prophete och Pantherwerke en dominerande ställning. Inom detta marknadssegment uppgår handelsvolymen till 150 000-200 000 cyklar. Inom den specialiserade partihandeln kan priserna uppgå till 400 euro. Pantherwerke är en direkt konkurrent till Biria inom detta segment.
(50)
Prophete och Pantherwerke kan sedan flera år konstatera att Biria-koncernens priser ständigt ligger under övriga tillverkares priser. Denna skillnad kan inte förklaras ekonomiskt. Biria-koncernen har visserligen på grund av sin marknadsdominerande ställning större inköpsvolymer, men detta tar sig inte uttryck i bättre villkor. Prophete och Pantherwerke antar att företaget på grundval av Biria-koncernens låga utpriser lidit avsevärda förluster under de senaste åren.
(51)
När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Prophete och Pantherwerke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan investering, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001.
(52)
Prophete och Pantherwerke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. Prophete och Pantherwerke menar att företagen som fått stöd befann sig i svårigheter när garantierna beviljades. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning.
(53)
Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd.
(54)
Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG ska ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (nedan kallat Vaterland-Werke) att Biria-koncernen med en produktion på 700 000-800 000 cyklar årligen är den största tillverkaren i Tyskland. Jämförbara volymer uppnås bara av MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke med en produktion på 700 000 cyklar om året, medan andra tillverkare endast kommer upp i 400 000 respektive 250 000 cyklar.
(56)
Vaterland-Werke och Biria är båda verksamma inom den allmänna handelns marknadssegment, som också inbegriper de större detaljhandelskedjorna och de stora postorderföretagen. Inom detta segment är konkurrensen mycket hård, och Biria är känt för sin aggressiva konkurrens med priser som ligger under tillverkningskostnaderna. Ett sådant konkurrensbeteende är endast möjligt om det finns extern finansiering, i fallet Biria i form av statligt stöd. Detta hotar existensen för alla små konkurrenter som inte får statligt stöd. Vaterland-Werke drabbas särskilt hårt av denna situation, och frigjord kapacitet kan inte utnyttjas till andra beställningar. Då marknaden enligt uppgift präglas av överkapacitet skulle varje kapacitetsökning hos en tillverkare med hjälp av statliga subventioner ske på andra konkurrenters bekostnad.
(57)
När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Vaterland-Werke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan satsning, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001.
(58)
Vaterland-Werke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. De stödmottagande företagen befann sig enligt Vaterland-Werke i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning.
(59)
Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd.
(60)
Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG skulle ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star.
4.4 Stödmottagarna
(61)
Efter att rätten upphävt det ursprungliga beslutet ingav stödmottagarna ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 7 juni 2010.
(62)
Man hävdade framför allt att kommissionen vid bedömningen av det kapitalandelslån som gbb beviljat Bike Systems (åtgärd 1) borde beakta en s.k. Patronatserklärung, (garantiförklaring från moderbolaget) som utfärdats av Biria GmbH. Detta Biria GmbH är inte samma juridiska person som det Biria GmbH som bildades genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH och som nämns i skäl 20. Det Biria GmbH som utfärdade garantiförklaringen till förmån för Bike Systems är föregångaren till (gamla) Biria AG.
V. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND
(63)
I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anser Tyskland att gbb tillhandahöll kapitalandelslånet på marknadsmässiga villkor. Tyskland håller med kommissionen om att ett kapitalandelslån är förenat med högre risk än ett traditionellt lån. Villkoren för kapitalandelslånet ska dock ha utformats på ett sådant sätt att bestämmelserna i referensräntemeddelandet 1997 ska ha följts. Enligt detta meddelande är referensräntan en minimiränta som kan höjas när särskild risk föreligger. I sådana riskfall kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller mer.
(64)
Ersättningen för kapitalandelslånet uppgår enligt tyska uppgifter till 12,25 procent (8,75 procent fast och 3,5 procent beroende på vinsten). Detta innebär att det skulle ligga 600 räntepunkter över kommissionens referensränta på 6,33 procent. Därmed har gbb beaktat att företaget befann sig i en omstruktureringsfas och att risken med kapitaltillskottet därmed var högre på grund av företagets nyorientering och de otillräckliga säkerheterna. Denna extra risk beaktades genom påslaget om 200 räntepunkter.
(65)
Beslutet om ett kapitalandelslån fattades på grundval av en prognos om att företagets omsättning skulle stiga från 0,89 miljoner euro 2001 till 3,38 miljoner euro 2003. Tyskland drar därför slutsatsen att den avtalade ersättningen för kapitalandelslånet på 12,25 procent står i rimlig proportion till risken. Tyskland anser att det saknar betydelse att en del av ersättningen är rörlig, eftersom detta är normalt i samband med kapitalandelslån och motsvarar de villkor som råder på marknaden.
(66)
Vad gäller garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH förklarar Tyskland att företaget inte befann sig i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet och inte heller uppvisade något av de kännetecken som enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 är typiska för företag i svårigheter. Bland annat ska företaget under 2003 (fram till fusionen med Biria i oktober) ha förfogat över ett positivt eget kapital på 404 miljoner euro och gjort en vinst på 2,1 miljoner euro. Tack vare de konsolideringsansträngningar som inleddes i slutet av 2002 och ett gynnsamt marknadsläge var företagets ekonomiska situation 2003 bättre än 2001/2002.
(67)
Företagets likviditetssituation var visserligen problematisk, men inte ”allvarlig”. Det förelåg ingen fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Enligt Tyskland ska inte heller höga räntor ha lett till några likviditetsproblem, vilket kommissionen hävdar.
(68)
Vad gäller garantin till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) förklarar Tyskland att denna beviljats på grundval av Biria-koncernens nya koncept, som innebär en starkare samordning av koncernens organisation och en koncentration när det gäller upphandling, produktionsansvar och distribution inom Biria GmbH. Utöver behovet av ekonomiska medel för omsättningsökningen omfattade konceptet även en förnyelse av koncernens totala finansiering.
(69)
När garantin beviljades var Biria GmbH (sedermera Biria AG) enligt Tyskland inte ett företag i svårigheter. I detta sammanhang måste åtskillnad göras mellan gamla och nya Biria AG. Det nya företaget skulle kunna definieras som ett företag i svårigheter endast om det hade ärvt det gamla företagets svårigheter (under förutsättning att det gamla verkligen hade befunnit sig i svårigheter). Så ska emellertid inte ha varit fallet för nya Biria AG. Nya Biria AG hade uppstått ur en fusion mellan gamla Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, som inte på något sätt befann sig i svårigheter, ska ha varit det ekonomiskt dominerande företaget vid sammanslagningen. Man kan därför inte automatiskt utgå ifrån att det nya Biria AG befann sig i svårigheter. Även om gamla Biria AG faktiskt hade befunnit sig i svårigheter skulle fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ha gjort att nya Biria AG inte automatiskt skulle ha befunnit sig i svårigheter.
(70)
Vidare framhåller Tyskland att anledningen till att ett av de privata penninginstituten drog sig ur finansieringen av företaget ska ha berott på en strategisk nyorientering inom banken till följd av en fusion. De båda andra instituten avvecklade sitt engagemang samtidigt med denna privatbank. Detta lär emellertid inte kunna ses som ett tecken på förlorat förtroende, eftersom det ena penninginstitutet fortsatte att samfinansiera två enskilda projekt.
(71)
Tyskland påpekar att fusionen mellan Sachsen Zweirad GmbH och Biria AG inte skedde i syfte att kringgå stödreglerna och en klassificering av företaget som ett företag i svårigheter, utan att det var resultatet av ett nytt koncept inom koncernen.
(72)
I sina synpunkter på synpunkterna från den konkurrent som önskat förbli anonym framhåller Tyskland att uppgifterna om konkurrenternas och Birias kostnadsstruktur inte är jämförbara. Konkurrentens omsättning ska ha ökat, medan Biria-koncernens omsättning gick tillbaka. Konkurrentens resultat före betalningen av räntor, skatter, avskrivningar och amorteringar ska samtidigt ha minskat, medan Biria-koncernens resultat ska ha förblivit konstant. Detta anses visa att Biria inte har sålt till dumpningspriser, utan att konkurrenten utövade en aggressivare prispolitik än Biria-koncernen.
(73)
De ekonomiska nackdelar som konkurrenten skulle ha lidit på grund av Biria-koncernens metoder anses inte ha kunnat styrkas med fakta, och inte heller har man redogjort för dem på ett konsekvent sätt. Dessutom anses det vara normalt att ett företag bjuder under en konkurrent på en konkurrensutsatt marknad.
(74)
Vad gäller den av konkurrenten nämnda avyttringen av Biria-koncernens tillgångar till Lone Star-koncernen lade Tyskland fram detaljer om själva försäljningen och betalningen av privata och offentliga fordringsägares fordringar.
(75)
I sina synpunkter på synpunkterna från Prophete, Pantherwerke och Vaterland-Werke påpekar Tyskland att cykelmarknaden är skiktad i tre segment, och inte två som dessa företag hävdar. De tre segmenten är fackhandel, postorderhandel och stormarknadsförsäljning. Inom postorderhandeln förfogar Biria över en stark ställning som mindre beror på en aggressiv prispolitik än just-in-time-leveranser. Inom stormarknadssegmentet är MIFA AG den ledande försäljaren, medan Birias andel ligger under 10 procent.
(76)
Tyskland tillbakavisar Vaterland-Werkes påstående att Biria skulle ha planerat en utökning av sin verksamhet med hjälp av en aggressiv prispolitik och hänvisar till uppgifter som lades fram redan under förfarandet. Tyskland förklarar att Biria AG producerade 670 000 cyklar under 2003 och att produktionen sedan dess har sjunkit.
VI. BEDÖMNING AV STÖDET
(77)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av någon sorts statliga medel som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt rättspraxis i Europeiska unionens domstol är kriteriet handelspåverkan uppfyllt om företaget som beviljats stöd ägnar sig åt affärsverksamhet som omfattar handel mellan medlemsstater.
(78)
För att ett statligt stöd ska kunna granskas måste kommissionen först fastställa vilket företag det rör sig om. Därefter granskar kommissionen om villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget har uppfyllts för var och en av åtgärderna. Sedan räknas stödinslaget fram, och åtgärdens förenlighet med den inre marknaden bedöms.
6.1 Det stödbeviljade företaget
(79)
Stöd har beviljats Sachsen Zweirad GmbH och Biria samt Bike Systems, ett dotterbolag till Biria. Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Kommissionen konstaterar att avyttringen, av tillgänglig information att döma, föregicks av en öppen, genomblickbar och förbehållslös anbudsinfordran. Enligt uppgift från Tyskland uppskattades tillgångarnas försäljningsvärde av en sakkunnig till 10,7 miljoner euro. De 11,5 miljoner euro som betalades av Lone Star-koncernen låg därmed över det uppskattade priset.
(80)
På grundval av tillgängliga uppgifter drar kommissionen slutsatsen att det inte finns någonting som tyder på att Lone Star-koncernen skulle ha gynnats genom stödet och att Lone Star-koncernen därmed skulle vara ett företag som direkt eller indirekt dragit nytta av det stöd som beviljats Biria och Bike Systems.
6.2 Åtgärd 1: Kapitalandelslån som ska ha beviljats på marknadsmässiga villkor
(81)
Kapitalandelslånet (åtgärd 1) tillfördes av gbb. Enligt uppgift från Tyskland skedde detta inom ramen för gbb:s eget program (Eigenprogramm), vilket innebär att kapitalandelslånet inte ska anses härröra från statliga medel. I enlighet med vad som klargjorts redan i samband med beslutet om att inleda förfarandet kan kommissionen konstatera att gbb vid den tidpunkt då andelarna förvärvades var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, som i sin tur till 100 procent ägdes av Förbundsrepubliken Tyskland. Gbb är således ett offentligrättsligt företag. Enligt domstolens fasta rättspraxis är ett offentligrättsligt företags resurser alltid att betrakta som statliga medel (11).
(82)
Kommissionen anser därför ovillkorligen att denna åtgärd kan tillskrivas staten. I sin dom i mål C-482/99 (Stardust) anförde domstolen följande (punkterna 53-56):
”53.
Det kan i detta hänseende inte krävas att det genom en utförlig undersökning skall visas att myndigheterna har uppmuntrat det offentligägda företaget att vidta de aktuella stödåtgärderna. Med beaktande av det nära sambandet mellan staten och offentligägda företag finns det nämligen, för det första, en verklig risk att staten beviljar stöd via dessa företag på ett föga öppet sätt och med åsidosättande av fördragets bestämmelser om statligt stöd.
54.
På grund av dessa nära relationer mellan staten och det offentligägda företaget är det, för det andra, i allmänhet mycket svårt för en utomstående att i ett konkret fall bevisa att ett sådant företag faktiskt har vidtagit stödåtgärder på myndigheternas begäran.
55.
Av dessa skäl finner domstolen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. Domstolen har i detta hänseende redan beaktat att företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till myndigheternas krav (se särskilt domen i det ovannämnda målet van der Kooy m.fl. mot kommissionen, punkt 37). Domstolen har även beaktat att, bortsett från de omständigheter av institutionell karaktär som band de offentliga företagen till staten, skulle dessa företag, vilka förmedlat stödet, ta hänsyn till anvisningarna av en ’comitato interministeriale per la programmazione economica’ (CIPE) (domen av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-303/88, Italien mot kommissionen, punkterna 11 och 12, och av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-305/89, Italien mot kommissionen, punkterna 13 och 14).
56.
Andra omständigheter kan även vara av vikt för att avgöra om en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag skall tillskrivas staten. Bland dessa omständigheter märks huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, frågan om företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande skall även beaktas.”
(83)
I det nu aktuella fallet har kommissionen funnit belägg för att man bör dra slutsatsen att gbb:s åtgärd ska tillskrivas staten.
(84)
Gbb hade också av den tyska förbundsregeringen uppdragits att handha stödfrågor och ansvarade t.ex. för konsoliderings- och tillväxtfonden i östra Tyskland, som hade till uppgift att förse medelstora företag i östra Tyskland med eget kapital för att stärka deras egen kapitalbas.
(85)
För det andra kan kommissionen konstatera att gbb:s företagshistoria präglas av en stark statlig delaktighet i beslutsfattandet inom företaget. I egenskap av offentligrättsligt organ stod gbb först under överinseende av behörigt ministerium, och en majoritet av företagets styrelse utgjordes av företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb blivit aktiebolag är det moderbolaget, dvs. Deutsche Ausgleichsbank, som står under överinseende av behörigt ministerium, och företagets styrelse domineras av företrädare för offentliga myndigheter.
(86)
För det tredje slår kommissionen fast att moderbolaget Deutsche Ausgleichsbank vid tidpunkten för beslutet om kapitalandelslånet var ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av det tyska inrikesministeriet och vars styrelse till största delen utgjordes av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier samt förbundsdagsledamöter. Deutsche Ausgleichsbank får inte förvärva andelar i andra företag utan att samtycke först har inhämtats från det ministerium som har tillsyn över banken och från bankens styrelse. Via gbb:s moderbolag kontrollerade sålunda staten gbb:s verksamhetsbeslut även efter att företaget omvandlats från offentligrättsligt organ till aktiebolag.
(87)
För det fjärde konstaterar kommissionen att Tyskland 2002 accepterade att lämpliga åtgärder vidtas när det gäller de tyska utvecklingsbankerna (12). Dessa lämpliga åtgärder gällde även Deutsche Ausgleichsbank. Enligt dessa åtgärder måste Deutsche Ausgleichsbanks verksamhet begränsas till att endast omfatta stöd till struktur-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder och de offentliga uppgifter som bankens offentligrättsliga ägare ålagts i enlighet med dess offentliga uppdrag. Kommissionen anser att Deutsche Ausgleichsbank därmed ska anses utgöra en del av den offentliga förvaltningen och att allt som banken företar sig kan tillskrivas staten.
(88)
För det femte anser kommissionen att kapitalandelslånet verkar falla inom ramen för stöduppdraget att tillhandahålla finansiering för egenföretagare och små och medelstora företag (13).
(89)
Kommissionen drar därför slutsatsen att denna åtgärd ska tillskrivas staten.
(90)
Enligt Tyskland beviljades kapitalandelslånet från gbb till Bike Systems (åtgärd 1) i enlighet med marknadsmässiga villkor. Riskerna med ett kapitalandelslån motsvarar riskerna med ett efterställt lån, och kapitalandelslånet ska därför behandlas som ett högrisklån. Vid insolvens eller konkurs betalas kapitalandelslånet tillbaka först efter det att alla andra skulder har betalats. Den risk som är förbunden med ett kapitalandelslån är därmed högre än risken med ett traditionellt banklån som normalt säkras på bankens villkor. Genomsnittsnivån på de marknadsräntesatser som tillämpas i samband med lån på medellång och lång sikt som beviljas mot vanliga säkerheter låg vid tidpunkten för åtgärdens beviljande på 6,33 procent. Ersättningen för ett sådant kapitaltillskott borde således ligga avsevärt högre än denna räntesats.
(91)
För kapitalandelslånet avtalades en fast avgift på 8,75 procent och en rörlig vinstberoende på 3,5 procent (14). Den avtalade ersättningen ligger därmed över nämnda referensräntesats.
(92)
Det bör dock påpekas att denna slutsats förutsätter att Bike Systems kan återupprätta sin lönsamhet. Det var emellertid först genom en insolvensplan som Bike Systems kunde hjälpas ur sin insolvens. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Enligt 2001 års balansräkning gick företaget fortfarande med förlust det året. Det egna kapitalet var fortfarande negativt, även om detta tack vare dolda reserver inte ledde till insolvens. Bike Systems måste således anses ha varit ett företag i svårigheter vid den aktuella tidpunkten.
(93)
När det gäller garantiförklaringen från moderbolaget (Patronatserklärung, se skäl 62) kan kommissionen bara konstatera att denna information inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för det första beslutet. Garantiförklaringsdokumentet lämnades in medan domstolsförfarandet pågick.
(94)
Enligt garantiförklaringen av den 6 mars 2001 är man inom Biria GmbH införstådd med kapitalandelslånet, och företaget förpliktar sig att under giltighetstiden se till att Bike Systems leds och finansieras på ett sådant sätt att företaget kan uppfylla sina skyldigheter i enlighet med detta kapitalandelslån.
(95)
Till detta har kommissionen följande att anföra:
(96)
När det gäller moderbolagets finansiella styrka anför Tyskland att Biria GmbH under 2001 inte hade någon nämnvärd omsättning och att företaget endast fungerade som återförsäljare för andra delar inom koncernen (15). Med tanke på företagets finansiella kapacitet (16) var vinsten efter skatt på 205 000 DEM för 1999 relativt blygsam, och 2000 uppvisades en nettoförlust på 473 000 DEM.
(97)
På grund av förlusterna hade företaget 1999 ett negativt eget kapital. År 2000 uppvisade man ett positivt eget kapital igen, dock inte tack vare företagets resultat, utan på grund av en vinstöverföring från dotterbolaget Sachsen Zweirad (17). Kommissionen kan konstatera att det företag som utfärdat garantiförklaringen (Patronatserklärung) inte var ett företag med solid finansiell ställning inom samma koncern, utan moderbolaget som det gick sämre för.
(98)
Kommissionen drar därför slutsatsen att Biria GmbH - oavsett om företaget i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 formellt kan anses ha varit ett företag i svårigheter eller inte - skulle ha varit i stånd att tillmötesgå eventuella fordringar enligt garantiförklaringen för kapitalandelslånet till ett belopp på mer än 2 miljoner euro. Som nämnts tidigare bör man vara medveten om att den bokföringsmässiga avkastningen 2000 (innan garantiförklaringen utfärdats) faktiskt endast uppkommit tack vare vinstöverföringen från dotterbolaget och inte på grund av företagets ekonomiska resultat och att företaget utan denna vinstöverföring skulle ha haft ett negativt eget kapital (inklusive tecknat kapital och andra typer av kapital som reserver eller likvida medel i balansräkningen). Man kan därför fråga sig hur Biria GmbH skulle ha kunnat förhindra en eventuell insolvens hos Bike Systems. Kommissionen anser följaktligen att den aktuella garantiförklaringen inte har något verkligt ekonomiskt värde för att kunna kompensera för Bike Systems svårigheter och därför inte heller utgör någon egentlig säkerhet som skulle kunna ha gett en sänkning av den ersättning som en marknadsmässigt agerande investerare skulle ha krävt för kapitalandelslånet.
(99)
Kommissionen drar därför slutsatsen att ersättningen inte stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet inte beviljades på marknadsmässiga villkor. Genom detta kapitalandelslån skaffade sig Bike Systems således en fördel som företaget inte skulle ha erhållit på marknaden.
(100)
Såväl Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH tillverkar cyklar. Då denna produkt ingår i en gränsöverskridande handel hotar åtgärderna att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
6.3 Åtgärderna 2 och 3: Stöd som ska ha beviljats i enlighet med godkända stödregler
(101)
Garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH för en rörelsekredit på 5,6 miljoner euro (åtgärd 2), och garantin till förmån för Biria för en rörelsekredit på 24,875 miljoner euro (åtgärd 3) hade beviljats på grundval av delstaten Sachsens garantiregler (18). I enlighet med detta godkända stödprogram är det tillåtet med garantier för lån på mer än 5 miljoner DEM (2,6 miljoner euro) till nyinvesteringar och i vissa fall för kompletterande finansiering av investeringar och anskaffande av rörelsemedel till sunda företag. I undantagsfall kan också finansiering av konsolideringar och omstruktureringar tillåtas. Garantier för omstrukturering av ett stort företag ska dock anmälas separat till kommissionen.
(102)
Enligt Tyskland var villkoren i stödordningen uppfyllda, och garantierna är därmed förenliga med denna ordning. Tyskland anser att Sachsen Zweirad GmbH och Biria inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna utfärdades. Garantierna ska ha tillhandahållits för att säkra betalningen av driftslånet, vilket är tillåtet enligt stödordningen.
(103)
Kommissionen anser inte att garantierna är förenliga med den stödordning enligt vilken de ska ha beviljats. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen, vilket framgår av redogörelsen nedan, att det i fråga om Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för tillhandahållandet av garantin i mars 2003 rörde sig om ett företag i svårigheter och att även Biria GmbH var ett företag i svårigheter när garantierna tillhandahölls i december 2003. Ett beviljande av en garanti för omstrukturering av ett företag i svårigheter ska anmälas separat till kommissionen.
(104)
Enligt Tyskland uppvisade Sachsen Zweirad GmbH inget av de kännetecken som utmärker ett företag i svårigheter i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999. Kommissionen påpekar att de i punkt 6 i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 omnämnda typiska symtomen för ett företag i svårigheter endast ska användas som hållpunkter när det ska bedömas om ett företag ska anses befinna sig i svårigheter. Däremot ska de inte betraktas som ett antal villkor som måste uppfyllas kumulativt. År 2001 uppvisade Sachsen Zweirad GmbH en förlust på 1 274 000 euro i resultatet från den ordinarie affärsverksamheten, och 2002 uppgick förlusten till 733 000 euro. Förlusten övertogs av moderbolaget Biria i enlighet med avtalet om resultatfördelning. Jämfört med 2001 sjönk omsättningen 2002.
(105)
Enligt årsredovisningen 2002 hade Sachsen Zweirad GmbH även likviditetsproblem. I årsredovisningen anges uttryckligen att Sachsen Zweirad GmbH hade ett ansträngt likviditetsläge på grund av de stora kostnaderna för förfinansieringen av lagret och expansionen inom koncernen. Det enda sättet att säkra företagets överlevnad var enligt årsredovisningen att bankerna skulle vara beredda att bibehålla eller omstrukturera befintliga krediter.
(106)
Enligt Tyskland förelåg det aldrig någon fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Detta ändrar emellertid ingenting i det faktum att företagets likviditetsläge var ansträngt. Enligt årsredovisningen var de flesta krediternas resterande löptid kortare än fem år. Detta är långt ifrån optimalt för finansieringen av affärsverksamheten och ökar även företagets risker. Krediternas kortfristighet ledde dessutom till höga räntor (även om de var något lägre 2002 än 2001), vilket ytterligare belastade företagets likviditet.
(107)
Av detta drar kommissionen slutsatsen att Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter, och att garantin därför ska betraktas som en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till stora företag ska anmälas separat till kommissionen var villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllda, och garantin omfattades därför inte av denna stödordning.
(108)
Biria bildades genom en sammanslagning den 1 oktober 2003 av (gamla) Biria AG och dotterbolaget Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Tyskland anser att Biria måste hållas isär från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom ett nytt företag uppstått efter sammanslagningen. Frågan huruvida detta företag vid tidpunkten för beviljandet av garantin den 9 december 2004 befann sig i svårigheter ska därför bedömas utifrån den ingående balansen i det nyfusionerade företaget. Den ingående balansen anses visa att Biria GmbH inte kan betraktas som ett företag i svårigheter.
(110)
Kommissionen instämmer inte i detta resonemang. Det nya företag som uppstod efter sammanslagningen, Biria GmbH, kan inte betraktas separat från det tidigare Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom det uppstått genom en sammanslagning av de båda företagen. I annat fall vore det lätt att via fusioner av ekonomiska aktörer eller genom att grunda nya företag kringgå en klassificering som ett företag i svårigheter. År 2002 redovisade även det tidigare Biria AG förluster och hade likviditetsproblem precis som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH övertog alla skulder och förpliktelser från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH har dessutom samma tillgångar och bedriver samma affärsverksamhet som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen anser därför att Biria GmbH har övertagit de svårigheter som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH tidigare befann sig i.
(111)
Vid sammanslagningen var det enligt Tyskland Sachsen Zweirad GmbH som dominerade ekonomiskt. Sachsen Zweirad GmbH ska inte ha befunnit sig i svårigheter, varför det inte automatiskt anses kunna antas att nya Biria AG skulle ha befunnit sig i svårigheter. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen emellertid att Sachsen Zweirad GmbH faktiskt befann sig i svårigheter. Nya Biria GmbH ”ärvde” alltså sedan de svårigheter som gällt Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Enligt årsredovisningen för 2003 fortsatte omstruktureringen och omorganisationen av Biria-koncernen under 2003. Denna process hade påbörjats redan 2002 och inbegrep ett nytt finansieringssystem för koncernen. På grundval av den garanti som delstaten Sachsen ställde för lånet på 24,875 miljoner euro utarbetade Biria-koncernen ett nytt koncept för verksamhetsfinansieringen på medellång sikt. Det nya finansieringskonceptet omfattade även en betydande justering av räntesatserna och därmed en minskning av den avsevärda räntebördan.
(113)
Samtidigt ändrades bankdeltagandet: Tre banker förklarade sig beredda att bortse från fordringar på 8 567 000 euro - vilket verkar utgöra betydligt mer än 50 procent av deras fordringar - mot en omedelbar betalning av resterande fordringar. Lånet, som omfattas av den 80-procentiga garantin i åtgärd 3, består således av ett driftslån på 8 miljoner euro, en kontokurantpost på 7,45 miljoner euro och en säsongsfinansieringspost på 9,425 miljoner euro.
(114)
Biria hade alltså vid tidpunkten för garantins beviljande betydande likviditetsproblem och var därför ett företag i svårigheter. Denna bedömning stärks av att tre banker drog sig ur finansieringen av Birias verksamhet och till och med var beredda att avstå från en betydande del av sina fordringar om kvarvarande fordringar betalades omgående. Detta visar att bankerna allvarligt betvivlade att Biria kunde klara av sina skulder och att det kunde betraktas som ett lönsamt företag.
(115)
Tyskland hävdar i gengäld att bankerna drog sig ur finansieringen endast på grund av en omläggning av deras affärsstrategi. Kommissionen konstaterar att bankerna avstod från omkring 50 procent av de utestående fordringarna. Även om bankerna skulle ha dragit sig ur på grund av en affärsstrategisk nyorientering är detta ett tecken på att kreditinstituten höll en fullständig återbetalning av lånen för mycket osannolik.
(116)
Därav drar kommissionen slutsatsen att Biria vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter och att garantin därför utgör en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till storföretag ska anmälas separat till kommissionen och Biria vid tidpunkten för beviljandebeskedet var ett storföretag hade villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllts och garantin omfattas därför inte av denna stödordning.
(117)
De garantier som går under benämningen åtgärd 2 respektive 3 beviljades av delstaten Sachsen, vilket innebär att de härrör ur statliga medel och därmed ska tillskrivas staten.
(118)
En åtgärd måste dessutom innebära att en fördel uppstår för stödmottagaren. Kommissionen anser att de båda garantier som det här är fråga om innebar att en otillbörlig fördel skapades för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH (numera Biria AG).
(119)
Enligt vad som anförs i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (19) (nedan kallat garantitillkännagivandet) uppstår det en fördel för låntagaren om denne inte behöver betala ett marknadsmässigt pris för garantin. En låntagare som är ett företag i ekonomiska svårigheter kan i vissa fall ha svårt att hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån om inte en statlig garanti finns.
(120)
I det nu aktuella fallet fick ett företag i svårigheter lånegarantier utan att behöva betala någon marknadsmässig ersättning till borgensmannen (dvs. staten).
(121)
I punkt 3.2 i garantitillkännagivandet anger kommissionen följande fyra villkor som samtliga måste ha uppfyllts för att man ska kunna utesluta att det är fråga om ett statligt stöd:
1.
Låntagaren befinner sig inte i ekonomiska svårigheter.
2.
Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas.
3.
Garantin täcker högst 80 procent av det utestående lånet eller någon annan finansiell förpliktelse.
4.
Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin.
(122)
Efter att ha tillämpat dessa villkor på det nu aktuella fallet kan kommissionen konstatera att Sachsen Zweirad GmbH och Biria var företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna beviljades.
(123)
Inga premier betalades för garantierna, och de utfärdades för lån till ett företag i svårigheter. Bara det faktum att ingen marknadsmässig ersättning betalades för garantierna tyder på att åtgärderna gav Sachsen Zweirad GmbH och Biria en fördel. På företagsmarknaden existerar det inte några garantier utan marknadsmässiga premier, i synnerhet inte när det rör sig om företag i svårigheter som eventuellt inte kommer att kunna betala tillbaka sina lån.
(124)
Av resonemanget i garantitillkännagivandet kan man därför sluta sig till att garantin ska anses som ett statligt stöd.
(125)
Kommissionen drar därför slutsatsen att garantierna innebar en fördel för Sachsen Zweirad GmbH och Biria (numera Biria AG), eftersom inget av företagen skulle ha erhållit dessa garantier under samma förutsättningar på marknaden.
(126)
Av samma anledning (se även skäl 100) innebär åtgärderna 2 och 3 att konkurrensen snedvrids och att handeln påverkas.
6.4 Slutsatser när det gäller förekomsten av statligt stöd
(127)
Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitalandelslånet och de båda garantierna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, och att de båda garantierna inte tillhandahållits i enlighet med någon godkänd stödordning. Åtgärderna 1, 2 och 3 ska således betraktas som ett nytt stöd och ska också bedömas därefter.
6.5 Beräkning av stödinslaget
(128)
Enligt punkt 4.1 i garantitillkännagivandet ska en enskild garanti eller en hel garantiordning som inte är förenlig med principen om marknadsmässiga investeringsvillkor anses innefatta ett statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste kvantifieras för att man ska kunna bedöma om stödet på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd kan anses förenligt med den inre marknaden. Innan garantins förenlighet med den inre marknaden kan fastställas måste således kommissionen först beräkna stödinslaget.
(129)
I garantitillkännagivandet anger kommissionen de generella principerna för hur stödinslaget ska beräknas.
(130)
Enligt kommissionens uppfattning kan stödinslaget i en statlig garanti i princip uppgå till det totala lånebeloppet om stödmottagaren inte av egen kraft kan skaffa sig tillträde till finansmarknaden (se punkterna 2.2 och 4.1 a i garantitillkännagivandet).
(131)
Reglerna för hur stödinslaget ska beräknas anges i garantitillkännagivandet i punkterna 4.1 (Allmänt), 4.2 (Stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (Stödinslag i garantiordningar). Kommissionen tillämpar nedan dessa regler på det här aktuella fallet.
(132)
Om inget marknadsmässigt pris för garantin kan åberopas som jämförelse ska enligt punkt 4.2 i garantitillkännagivandet de totala kostnaderna på marknaden för ett lån med garanti jämföras med samma kostnader utan garanti (dvs. räntesatsen för ett jämförbart lån utan garanti ska jämföras med räntesatsen plus priset för garantin för lånet med statlig garanti).
(133)
I många fall finns inte någon sådan marknadsmässig räntesats tillgänglig. I sitt meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta presenterar kommissionen därför en metod som med avseende på vad som anges i punkt 4.2 i garantitillkännagivandet kan användas som riktvärde för en marknadsmässig räntesats.
(134)
Kommissionen fastställer en referensränta i enlighet med referensräntemeddelandet 1997. Referensräntan ska spegla den genomsnittliga nivån på de räntesatser som gäller på marknaden för lån på medellång och lång sikt med normal säkerhet. I referensräntemeddelandet 1997 anges vidare att denna referensränta är en miniminivå som kan höjas i situationer där risken är särskilt hög (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådan säkerhet som normalt krävs av bankerna etc.). I sådana situationer kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller ännu mer. I referensräntemeddelandet 1997 klargörs inte om riskpremier som tas ut för att kompensera för olika risker får kumuleras. Det är inte uteslutet med kumuleringar, men i sitt beslut måste kommissionen motivera varför en kumulering av olika riskpremier har gjorts, baserat på en analys av de metoder som tillämpas på finansmarknaden (20).
(135)
Revisionsföretaget Deloitte & Touche GmbH genomförde 2004 en studie (nedan kallad studien) på uppdrag av kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Med hänvisning till empirisk forskning redogjorde man i studien (21) bl.a. för de riskpremier som man kunnat konstatera tillämpas på marknaden för företag inom olika riskgrupper och för transaktioner med olika säkerhet. Studien visar entydigt att en kombination av olika riskfaktorer (låntagarens kreditvärdighet, säkerheter etc.) tar sig uttryck i olika höga påslag på basräntan.
(136)
Med utgångspunkt i studien presenterar kommissionen i ett meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (22) (nedan kallat referensräntemeddelandet 2008) en reviderad metod för hur stödinslaget i samband med lån ska beräknas. I referensräntemeddelandet 2008 återges det system som föreslås i studien, dvs. att referensräntesatsen höjs i förhållande till företagets kreditvärdighet och den säkerhet som tillhandahålls.
(137)
Kommissionen anser även att beräkningen av stödinslaget i de granskade åtgärderna utgör en del av själva stödkonceptet. Domstolens praxis innebär helt klart att man måste fastställa om det i ett stödsammanhang rör sig om ett fördragsförenligt statligt stöd, och att detta ska fastställas utifrån de objektiva fakta som förelåg vid tidpunkten för kommissionens beslut (23).
(138)
Kommissionen anser således att referensräntemeddelandet 2008 utgör lämplig grund för en beräkning av stödinslaget. Följaktligen kommer kommissionen också att här nedan bedöma stödinslaget i de ifrågavarande åtgärderna på basis av detta meddelande.
(139)
Stödinslaget i kapitalandelslånet utgörs enligt kommissionen av differensen mellan vad Bike Systems skulle ha fått betala för detta kapitalandelslån på den fria marknaden och vad företaget faktiskt betalade. Eftersom Bike Systems befann sig i svårigheter när kapitalandelslånet beviljades och risken förknippad med detta var hög kan stödinslaget beräknas till så mycket som 100 procent av kapitaltillskottet, med tanke på att en investerare som agerar på marknadsmässiga villkor knappast skulle ha erbjudit ett sådant kapitalandelslån (24).
(140)
Kommissionens uppfattning är att ett kapitalandelslån inte är något vanligt lån, men att det kan jämföras med ett extra riskfyllt lån eftersom ett kapitalandelslån i händelse av insolvens prioriteringsmässigt hamnar efter alla andra fordringar, även efterställda lån.
(141)
Som klargjorts i skäl 92 måste situationen för Bike Systems, som just genomgått ett insolvensförfarande, enligt kommissionens uppfattning betraktas som osäker. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Som framgår av skäl 92 ska företaget därför betraktas som ett företag i svårigheter. Dessutom ställdes inga säkerheter för kapitalandelslånet, vilket ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008. Utöver bristerna i säkerheterna är kapitalandelslånet också efterställt samtliga övriga lån vid en eventuell insolvens, vilket ytterligare ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Enligt kommissionens uppfattning måste den sistnämnda omständigheten ses som ytterligare en riskfaktor vid sidan av bristande säkerhet, eftersom den lågt ställda säkerheten ökar risken för att en fordringsägares krav inte omedelbart kan tillmötesgås i samband med en realisering av säkerheterna ifall låntagaren skulle drabbas av insolvens. Eftersom det här är fråga om efterställda fordringar kommer fordringsägarens krav att tillmötesgås först efter alla andra fordringsägares krav, vilket innebär att ifrågavarande fordringsägare antagligen aldrig kommer att få betalt.
(142)
Kommissionen anser att Bike Systems kreditvärdighet måste klassificeras som ”dålig”, med tanke på att företaget vid tidpunkten för åtgärden befann sig i svårigheter. I referensräntemeddelandet 2008 anges att det för företag i denna kreditvärdighetskategori med dålig säkerhet kan krävas en höjning av referensräntan med upp till 1 000 räntepunkter för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett stöd. Kommissionen anser att kapitalandelslånets bristfälliga säkerhet och låga prioritering motiverar en höjning med 1 000 räntepunkter.
(143)
Stödinslaget i kapitalandelslånet utgör således differensen mellan basräntan plus 1 000 räntepunkter och den ersättning som betalades för kapitalandelslånet.
(144)
Kommissionen anser dessutom att eftersom den rörliga ersättningen på 3,5 procent var vinstberoende kan den endast delvis beaktas vid beräkningen av stödinslaget. Företaget befann sig i ett dåligt läge och vinstutsikterna var osäkra. Kommissionen anser därför att det är motiverat att endast beakta den rörliga ersättningen till hälften, dvs. 1,75 procent. Som faktisk ersättning vid beräkningen av stödinslaget bör därför den fasta räntan på 8,75 procent och hälften av den rörliga ersättningen på 3,5 procent beaktas, vilket motsvarar en total ersättning på 10,5 procent. Stödinslaget motsvarar således differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen på 10,5 procent.
(145)
Tack vare de garantier som anförs som åtgärd 2 och 3 kunde Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH få bättre finansiella villkor för sina lån än vad som är vanligt på finansmarknaden. Stödinslaget i garantin i åtgärd 2 och i garantin i åtgärd 3 motsvarar differensen mellan den ränta som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH skulle ha fått betala för ett lån som beviljats till marknadsmässiga villkor (dvs. utan garanti) och den ränta som faktiskt fastställdes för lånet med garanti. Denna differens torde motsvara den premie som en investerare som agerar på marknadsvillkor hade begärt för dessa garantier. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter då garantierna och de aktuella lånen beviljades kan stödinslaget anses uppgå till så mycket som 100 procent av garantierna, med tanke på att ingen finansiär skulle ha godkänt lånen utan garanti (25).
(146)
Kommissionen anser att de mycket låga säkerheter som ställdes ytterligare ökar risken i samband med lånet och garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Garantin för lånet till Sachsen Zweirad GmbH var endast säkrad genom en solidarisk borgensförbindelse mellan koncernens olika företag. Det ekonomiska värdet av sådana solidariska borgensförbindelser är mycket ringa. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008.
(147)
Vad gäller lånet och garantin till Biria GmbH hade de säkerheter som ställts ett högre ekonomiskt värde än de säkerheter som ställts för garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Trots detta var säkerheterna ändå lägre än de säkerheter som normalt krävs. Garantin till Biria GmbH är säkrad genom ett företagshypotek med bästa rätt i Bike Systems tillgångar på 15 miljoner euro. Företagshypoteket är emellertid efterställt ett annat lån på 2 miljoner euro. Detta företagshypotek med bästa rätt täcker således bara drygt 50 procent av hela lånebeloppet. Det faktiska likvidationsvärdet för denna säkerhet är dock okänt. Övriga säkerheter - företagshypotek, överlåtna fordringar, utmätning av varor i koncernens ägo och en solidarisk garanti från ägaren till Biria GmbH - uppgick till ett ringa ekonomiskt värde. Även med hänsyn till dessa säkerheter anser kommissionen att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008.
(148)
Som klargjorts ovan var såväl Biria GmbH och Sachsen Zweirad GmbH företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna ställdes, vilket gör att deras kreditvärdighet bör ska klassificeras som ”dålig”. Enligt referensräntemeddelandet 2008 kan räntepåslaget för dålig säkerhet uppgå till 1 000 räntepunkter i denna kreditvärdighetskategori, för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett statligt stöd. I fallet Sachsen Zweirad GmbH anser kommissionen att den lågt ställda säkerheten motiverar ett påslag om 800 räntepunkter. Biria GmbH ställde en något bättre säkerhet, varför ett påslag om 700 räntepunkter är motiverat i detta fall. Att påslagen för de båda företagen är lägre än påslaget i samband med kapitalandelslånet har att göra med kapitalandelslånets lägre prioritetsgrad.
(149)
Stödinslaget i garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) utgör differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.
(150)
Analogt utgör stödinslaget i garantin till Biria GmbH (åtgärd 3) differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilket lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.
6.6 Undantag i enlighet med artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget
(151)
Enligt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget kan undantag göras från det allmänna stödförbudet i artikel 107.1.
(152)
Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget är inte tillämpliga i detta fall, eftersom stödåtgärderna varken är av social karaktär eller ges till enskilda konsumenter. Stödet ges heller inte för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och det ges inte till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.
(153)
Inte heller undantagen i artikel 107.3 b och d i EUF-fördraget är tillämpliga här. Dessa undantag gäller stöd som syftar till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse såsom att främja kultur och bevara kulturarvet.
(154)
Därmed kvarstår undantagsbestämmelserna i artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget och de gemenskapsriktlinjer som bygger på dessa.
(155)
Kommissionen konstaterar framför allt att Bike Systems har sitt säte i ett stödområde som i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget kommer i fråga för regionalstöd. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes har dock Tyskland inte inkommit med några uppgifter till stöd för att villkoren för beviljande av regionalstöd skulle ha uppfyllts i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (26).
(156)
Ytterligare undantagsbestämmelser återfinns i gemenskapens riktlinjer. Eftersom stödet beviljades i mars 2001 var det undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 som var tillämpliga. Kommissionen har inga uppgifter om att stödet med utgångspunkt i dessa riktlinjer kan betraktas som förenligt med EUF-fördraget. Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 kan ett omstruktureringsstöd endast beviljas under förutsättning att en hållbar omstruktureringsplan genomförs så att en oproportionerlig snedvridning av konkurrensen kan undvikas och så att stödet kan begränsas till ett minimum. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att dessa villkor skulle ha uppfyllts. Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts.
(157)
Inte heller några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på den aktuella åtgärden. Eftersom åtgärden inte är inriktad på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget.
(158)
Kommissionen konstaterar att Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH har sina säten i ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Trots detta gäller varken undantagsbestämmelserna i denna artikel eller bestämmelserna om regionalstöd i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter och stödåtgärderna inte gällde den ekonomiska utvecklingen i en viss region.
(159)
Kommissionens slutsats är att endast gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kunde ha varit tillämpliga. Eftersom stödet beviljades i mars respektive december 2003 var det 1999 års undsättnings- och omstruktureringsriktlinjer som gällde då.
(160)
För att ett stöd ska kunna beviljas krävs att en omstruktureringsplan med så begränsad giltighetstid som möjligt genomförs. Planen ska också syfta till att företagets långsiktiga lönsamhet kan återställas inom rimlig tid utifrån realistiska antaganden om framtida driftsbetingelser. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att garantin skulle ha beviljats på grundval av en hållbar omstruktureringsplan som skulle ha kunnat återställa koncernens lönsamhet.
(161)
Åtgärder måste dessutom vidtas för att så långt möjligt mildra stödets negativa effekter för konkurrenterna. Detta villkor tar sig vanligtvis uttryck i att företaget måste begränsa sin närvaro på sin marknad/sina marknader när omstruktureringsperioden är slut. Kommissionen saknar uppgifter om såväl den relevanta marknaden som Biria-koncernens andel på denna marknad. Inte heller finns några uppgifter om eventuella kompensationsåtgärder för att begränsa företagets närvaro på marknaden. Förvärvet av Checker Pig och Bike Systems 2001 tyder snarare på att Biria-koncernen expanderat.
(162)
I enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 måste stödets omfattning vara begränsat till ett för omstruktureringen nödvändigt minimum med hänsyn till vilka finansiella medel som företaget och dess aktieägare haft tillgång till. Vidare måste stödmottagaren lämna ett betydande bidrag till omstruktureringsplanen med hjälp av egna medel eller genom extern finansiering till marknadsvillkor. Eftersom stödet inte beviljats på grundval av en omstruktureringsplan saknar kommissionen uppgifter om stödmottagarens bidrag och om stödet har begränsats till ett minimum.
(163)
Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 får omstruktureringsstöd endast beviljas en gång. Om det berörda företaget redan tidigare har erhållit omstruktureringsstöd och om omstruktureringsfasen ligger mindre än tio år tillbaka i tiden godkänner kommissionen sällan att ytterligare omstruktureringsstöd beviljas, såvida inte exceptionella och oförutsebara omständigheter föreligger.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH erhöll i april 1996 och i mars 1998 ett omstruktureringsstöd i form av ett offentligt delägande uppgående till totalt 1 278 200 euro på grundval av en godkänd stödordning. Eftersom det hade gått mindre än tio år sedan omstruktureringen av Sachsen Zweirad GmbH avslutades och kommissionen inte känner till att några exceptionella eller oförutsebara omständigheter skulle ha förelegat kan man konstatera att principen om att ett omstruktureringsstöd ska beviljas endast en gång inte respekterades när de båda garantierna beviljades.
(165)
Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts.
(166)
Kommissionen anser inte heller att några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på åtgärderna 2 och 3. Eftersom åtgärderna inte är inriktade på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget.
VII. SLUTSATSER
(167)
Kommissionen kommer således fram till att gbb:s passiva kapitaltillskott på 1 070 732 euro till Bike Systems, den 80-procentiga garantin för ett lån till Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 miljoner euro och den 80-procentiga garantin för ett lån till Biria GmbH (sedermera Biria AG) på 24 875 000 euro utgör statliga stöd som inte uppfyller de villkor som krävs för att anses förenliga med den inre marknaden.
(168)
Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 har kommissionen en principiell skyldighet att se till att detta med den inre marknaden oförenliga stöd återkrävs från stödmottagaren.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det statliga stöd som Tyskland beviljat Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (numera MB System), Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH (sedermera Biria AG och numera MB Immobilien) är inte förenligt med den inre marknaden. Stödet omfattade följande åtgärder:
a)
Åtgärd 1: ett kapitalandelslån på 2 070 732 euro till Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (numera MB System). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen för det passiva kapitaltillskottet (fast ränta plus 50 procent av den rörliga ersättningen).
b)
Åtgärd 2: en garanti på 4 480 000 euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.
c)
Åtgärd 3: en garanti på 19 900 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.
Artikel 2
1. Tyskland ska från stödmottagaren återkräva det stöd som anges i artikel 1.
2. Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.
3. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag det har återbetalats.
4. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (27).
5. Tyskland ska ställa in alla utestående utbetalningar av det stöd som avses i artikel 1 med verkan från den dag då detta beslut har delgivits.
Artikel 3
1. Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.
2. Tyskland ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag då detta beslut har delgivits.
Artikel 4
1. Inom två månader från den dag då detta beslut har delgivits ska Tyskland lämna följande uppgifter till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapitalbelopp och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att detta beslut ska kunna genomföras.
c)
Dokument som styrker att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.
2. Tyskland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återbetalningen av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Tyskland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att detta beslut ska kunna genomföras. Tyskland ska även lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.
Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.