ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
RÅDETS BESLUT
av den 24 januari 2012
om fastställande av om Ungern har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009
(2012/139/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.8,
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 126.1 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.
(2)
Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1), som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.
(3)
Genom beslut 2004/918/EG (2) som antogs den 5 juli 2004 fastslog rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Ungern (3).
(4)
Den 5 juli 2004 rekommenderade rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget, att de ungerska myndigheterna skulle vidta åtgärder på medellång sikt för att senast 2008 få ned underskottet under 3 % av BNP. Genom beslut 2005/348/EG (4) av den 18 januari 2005 fastslog rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget, att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation.
(5)
Den 8 mars 2005 antog rådet, på kommissionens rekommendation, en andra rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget, där tidsfristen 2008 för korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftades. Sedan utsikterna för Ungerns offentliga finanser försämrats väsentligt, fastslog rådet genom beslut 2005/843/EG (5) som antogs den 8 november 2005 att landet för andra gången inte följt rekommendationerna enligt artikel 104.8 i fördraget.
(6)
Därför antog rådet den 10 oktober 2006, på kommissionens rekommendation, en tredje rekommendation riktad till Ungern i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och senarelade tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2009. Den 7 juli 2009 slog rådet i sin rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget fast att de ungerska myndigheterna kunde anses ha vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation från oktober 2006. Mot bakgrund av den allvarliga konjunkturnedgången i samband med den ekonomiska och finansiella krisen utfärdade rådet en reviderad version av den tredje rekommendationen enligt artikel 104.7 i fördraget.
(7)
I rådets rekommendation av den 7 juli 2009 anmodades de ungerska myndigheterna att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2011. Bland annat rekommenderades Ungern i) att hejda försämringen av de offentliga finanserna under 2009 genom att strikt genomföra de antagna och aviserade korrigeringarna för att säkerställa att målet på 3,9 % av BNP uppnås, ii) att från och med 2010 strikt genomföra de nödvändiga konsolideringsåtgärderna, för att säkerställa en fortsatt minskning av det strukturella underskottet och en ytterligare sänkning av det nominella underskottet, med ökat utnyttjande av strukturella åtgärder för att garantera en varaktig förbättring av de offentliga finanserna, iii) att klart ange och i tid besluta om de konsolideringsåtgärder som skulle komma att krävas för att uppnå korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2011, iv) att säkerställa en samlad förbättring av de offentliga finanserna motsvarande 0,5 % av BNP under 2010 och 2011, v) att se till att den offentliga skuldkvoten fås att sjunka stadigt.
(8)
Den 27 januari 2010 antog kommissionen ett meddelande till rådet (6), där slutsatsen drogs att Ungern utifrån då tillgängliga uppgifter hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009. Kommissionen drog dessa slutsatser särskilt med beaktande av konsolideringsåtgärder på 1,5 % av BNP för att nå underskottsmålet på 3,9 % av BNP för 2009, strukturreformer inom pensionssystemet och sociala förmåner för att uppnå underskottsmålet på 3,8 % av BNP för 2010 och framsteg vid genomförandet av det nya finanspolitiska ramverket, men kommissionen varnade samtidigt för betydande risker.
(9)
Den 15 december 2011 lämnade Ungern in sin rapport om de åtgärder som vidtagits för att följa rådets rekommendation av den 7 juli, 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget, december 2011 (lägesrapport från december 2011) till kommissionen och till rådet. På grund av, bland annat, den lägesrapporten, leder en uppdaterad bedömning av de åtgärder som Ungern vidtagit för att till 2011 korrigera det alltför stora underskottet och efterkomma rådets rekommendation till följande slutsatser:
a)
Under 2010 överskred det faktiska budgetunderskottet målet med 0,4 % av BNP. Samtidigt var den ekonomiska tillväxten under 2010 starkare än i kommissionens vårprognos 2009, som låg till grund för rådets rekommendationer från den 7 juli 2009. Under 2011 väntas saldot i de offentliga finanserna förvandlas till ett överskott (både i regeringens och i kommissionens höstprognos för 2011 - 2011 års höstprognos). Emellertid beror detta enbart på avgifter på 9,75 % av BNP i samband med överföring av pensionsmedel från privata pensionsordningar till den statliga pelaren samt på sektoriella avgifter på cirka 0,9 % av BNP (som tagits ut på telecom, energi och detaljhandel och den finansiella sektorn). Utan engångsåtgärderna skulle underskottet ha hamnat på cirka 6 % av BNP och vida överskridit referensvärdet på 3 % i artikel 1 i protokoll (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget. De ungerska myndigheterna förutspådde ett överskott på 3,9 % av BNP i sin anmälan hösten 2011 om alltför stora underskott. I 2011 års höstprognos beräknades överskottet bli något lägre (3,6 % av BNP), till följd av att en del av de offentliga transportföretagens skulder väntades tas över (0,2 % av BNP). Överskottet kan även bli lägre, enligt uppgifter om engångsintäkter som inkom efter brytdatum för höstprognosen 2011. När det gäller det strukturella underskottet, försämrades detta med 1,5 % år 2010 och med 1,25 % år 2011, dvs. kumulativt med 2,75 % av BNP. Detta strider mot rådets rekommendation av den 7 juli 2009 som rekommenderade att under dessa två år säkra en kumulativ finanspolitisk ansträngning på åtminstone 0,5 % av BNP, vilket krävdes för att på ett hållbart sätt korrigera underskottet till 2011. Denna strukturella försämring beror på att strukturella åtgärder inte i tillräcklig utsträckning kompenserade skattesänkningar på drygt 2 % av BNP.
b)
För 2012 är budgetförslagets underskottsmål 2,5 % av BNP, vilket är i linje med uppdateringen av konvergensprogrammet för 2011. För att uppnå detta innehåller budgetförslaget flera åtgärder som enligt myndigheterna sammantaget motsvarar knappt 4 % av BNP, samtidigt som 0,7 % av BNP förs till en särskild reserv. I 2011 års höstprognos beräknas däremot underskottet i de offentliga finanserna för 2012 uppgå till 2,8 % av BNP och det strukturella underskottet förbättras med 2.4 % av BNP. Detta större underskott än i budgetförslaget beror på flera faktorer, bland annat en lägre tillväxtprognos på 1 procentenhet för 2012 och en mer försiktig bedömning av inkomst- och utgiftsutvecklingen. I enlighet med gällande lagstiftning väntas samtidigt inte den särskilda reserven utnyttjas. Noteras bör dock att referensvärdet på 3 % av BNP bara kan hållas genom engångsintäkter på cirka 0,9 % i form av ovannämnda särskilda engångsavgifter.
c)
Enligt 2011 års höstprognos väntas budgetunderskottet återigen försämras och hamna på 3,7 % år 2013, vid antagande av oförändrad politik. Detta beror främst på att utfasningen av engångsavgifterna på cirka 0,9 % av BNP under det året inte väntas uppvägas av ytterligare besparingar genom strukturreformprogrammet.
d)
Sedan höstprognosen 2011 offentliggjordes tyder den finanspolitiska utvecklingen på att beräknade underskott i de offentliga finanserna på 2,8 % av BNP fortfarande är ett sannolikt underskott för 2012 (oaktat den senaste tidens försämring av den makroekonomiska situationen). Detta beror på att det konsolideringspaket på 0,4 % av BNP som regeringen antog den 15 december 2011 visserligen minskar underskottet men i stort sett uppvägs av de underskottsökande tillägg till den preliminära budgeten som antagits och av nettokostnaderna för budgeten till följd av avtalet med banksektorn av den 15 december 2011. De senare har ännu inte kompenserats med ytterligare konsolideringsåtgärder.
e)
När det gäller 2013, kan det beräknade underskottet för detta år i höstprognosen 2011 sjunka från 3,7 % av BNP till 3,25 %, vilket ligger klart över referensvärdet på 3 % av BNP. Detta beror på den positiva baseffekten från 2012 och nettokostnaderna till följd av avtalet med banksektorn, med beaktande av ytterligare specificeringar i strukturreformprogrammet (relaterade regerings- och parlamentsbeslut anges i Ungerns lägesrapport från december 2011). Skillnaderna mellan den här uppdaterade bedömningen och det officiella underskottsmålet (på 2,2 % av BNP) beror främst på att ungefär hälften av strukturreformprogrammet inte kan beaktas, eftersom specificerade insatser saknas. Resten av avvikelsen från det officiella målet beror på högre beräknade utgifter för de statsägda transportföretagen och för vägunderhållet samt på något olika tillväxtantaganden. Ytterligare strukturreformer planeras som kan minska underskottsprognosen, men är ännu inte tillräckligt specificerade.
f)
Riskerna som omgärdar dessa uppdaterade beräkningar på medellång sikt är snarare nedåtrisker. Det finns vissa positiva risker, främst att bättre intäktsflöden än väntat fortsätter både 2012 och 2013. Emellertid väntas de negativa riskerna vara högre än de motsvarande positiva riskerna. Bland annat har räntorna ökat för alla löptider, växelkursen har försvagats och utsikterna på medellång sikt har försämrats sedan höstprognosen 2011 offentliggjordes den 10 november 2011. Beaktas alla dessa faktorer, skulle de beräknade underskotten för både 2012 och 2013 öka med 0,5 % av BNP, vilket skulle ge underskott på drygt 3 % respektive 3,75 % av BNP.
g)
I höstprognosen 2011 väntas den offentliga bruttoskulden återigen öka och år 2013 hamna på knappt 77 % av BNP, baserat på både underskottsberäkningarna och antagandena om växelkursen. Den offentliga bruttoskulden minskade däremot tillfälligt år 2011 på grund av övertagandet av privata pensionstillgångar. Om de finanspolitiska beräkningarna på medellång sikt uppdaterades endast med avseende på de nya åtgärder som antagits efter prognosens brytdatum, skulle den beräknade skuldkvoten för 2012 i stort sett förbli oförändrad och förbättras något år 2013. Emellertid kan fler tänkbara revideringar av budgetberäkningar ge en skuldkvot på cirka 80 % år 2011, som sedan skulle stabiliseras kring cirka 78,5 % både 2012 och 2013. I dessa revideringar vägs särskilt in att obligationsräntorna stigit, att växelkursen HUF/EUR i slutet av år 2011 var 311 (cirka 12 % svagare än det tekniska antagandet i 2011 års höstprognos) och att den makroekonomiska situationen försämrats. Tvärtemot rekommenderade rådet att bruttoskuldkvoten skulle fås att minska stadigt.
(10)
Sammantaget är slutsatsen att Ungern för år 2011 visserligen formellt följer referensvärdet på 3 % av BNP, men att detta inte baseras på en strukturell och hållbar korrigering. Budgetöverskottet år 2011 beror på betydande engångsintäkter på drygt 10 % av BNP och åtföljs av en kumulativ strukturell försämring år 2010 och 2011 på 2,75 % av BNP, vilket kan jämföras med en rekommenderad kumulativ förbättring av de offentliga finanserna med 0,5 % av BNP. Samtidigt som myndigheterna under år 2012 genomför betydande strukturella åtgärder som minskade det strukturella underskottet till 2,6 % av BNP, är det bara tack vare engångsåtgärder på knappt 1 % som referensvärdet på 3 % av BNP kan följas. Slutligen väntas underskottet år 2013 (på 3,25 % av BNP) på nytt överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP, även om de ytterligare åtgärder beaktas som aviserats sedan 2011 års höstprognos. Det högre underskottet år 2013 beror främst på att de tillfälliga engångsintäkterna fasas ut som planerat, samtidigt som vissa planerade strukturreformer inte är tillräckligt specificerade. Detta utmynnar i slutsatsen att de ungerska myndigheternas insatser inte har varit tillräckliga för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ungern har inte vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget inom den tidsfrist som fastställs i den rekommendationen.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Ungern.
Utfärdat i Bryssel den 24 januari 2012.