NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1337/2011
ze dne 13. prosince 2011
o evropské statistice trvalých kultur a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 357/79 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES ze dne 19. prosince 2001 o statistických zjišťováních prováděných členskými státy pro stanovení produkčního potenciálu sadů určitých druhů ovocných stromů (3) byly několikrát změněny. Vzhledem k tomu, že jsou nyní nutné další změny a zjednodušení, měly by být uvedené akty v zájmu jasnosti nahrazeny jedním aktem, v souladu s novým přístupem, jehož cílem je zjednodušit právní předpisy Unie a zlepšit právní úpravu.
(2)
Aby mohla Komise vykonávat úlohu, kterou byla pověřena Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a právními předpisy Unie, jimiž se řídí společná organizace zemědělských trhů, musí být přesně informována o produkčním potenciálu sadů určitých druhů trvalých kultur v rámci Unie. V zájmu řádného řízení společné zemědělské politiky Komise požaduje, aby byly pravidelně každých pět let poskytovány údaje týkající se trvalých kultur.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (4) tvoří referenční rámec pro evropskou statistiku trvalých kultur. Uvedené nařízení požaduje zejména dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.
(4)
Je nutné posílit spolupráci mezi orgány, které se podílejí na sestavování a zveřejňování evropské statistiky.
(5)
Při přípravě a sestavování evropské statistiky by měla být zohledňována mezinárodní doporučení a osvědčené postupy.
(6)
Aby bylo možné zajistit sledování produkčního potenciálu a situace na trhu, měla by být k dispozici strukturální statistika trvalých kultur. Kromě informací poskytovaných v souvislosti s jednotnou společnou organizací trhu jsou nezbytné i informace o členění statistik podle regionů. Členské státy by proto měly tyto informace shromažďovat a ke stanoveným termínům je předávat Komisi.
(7)
Strukturální statistika trvalých kultur má zásadní význam pro řízení trhů na úrovni Unie. Je rovněž nezbytné, aby kromě ročních statistik týkajících se ploch a produkce, na které se vztahují jiné právní předpisy Unie týkající se statistik, byla právně upravena i strukturální statistika trvalých kultur.
(8)
Aby se zamezilo zbytečnému zatížení zemědělských podniků a správních orgánů, měly by být stanoveny prahové hodnoty, které vyloučí ze základních subjektů, pro které je třeba shromažďovat statistiky trvalých kultur, nevýznamné subjekty.
(9)
Aby byla zaručena harmonizace, je nezbytné, aby byly jasně uvedeny nejdůležitější definice, referenční období a požadavky na přesnost, jež mají být uplatněny při vypracovávání těchto statistik trvalých kultur.
(10)
Aby byla pro uživatele zajištěna dostupnost těchto statistik v potřebném časovém rámci, měl by být stanoven harmonogram pro předávání údajů Komisi.
(11)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (5) mají všechny statistiky členského státu předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky trvalých kultur, měly by být územní jednotky definovány podle klasifikace NUTS. Jelikož jsou však pro řádné řízení odvětví vinařství a vinohradnictví potřeba jiná územní členění, mohou se pro tento sektor určit jiné územní jednotky.
(12)
Pro posouzení kvality údajů a pro analýzu výsledků jsou nezbytné zprávy o metodice a kvalitě, a tyto zprávy by tedy měly být předkládány pravidelně.
(13)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného rámce pro systematické vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(14)
V zájmu hladkého přechodu z režimu podle směrnice 2001/109/ES by toto nařízení mělo umožnit poskytnutí výjimky členským státům, v nichž by uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém vyžadovalo rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy.
(15)
Za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II, s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(17)
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES by měly být zrušeny.
(18)
Za účelem zajištění kontinuity činností stanovených v rámci evropské statistiky trvalých kultur by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem po jeho vyhlášení a mělo by se použít ode dne 1. ledna 2012.
(19)
Byl konzultován Stálý výbor pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání evropské statistiky těchto trvalých kultur:
a)
jabloně se stolními jablky;
b)
jabloně k průmyslovému zpracování;
c)
hrušně se stolními hruškami;
d)
hrušně k průmyslovému zpracování;
e)
meruňky;
f)
broskvoně se stolními broskvemi;
g)
broskvoně k průmyslovému zpracování;
h)
pomerančovníky;
i)
maloplodé citrusové stromy;
j)
citroníky;
k)
olivovníky;
l)
révy vinné určené k produkci stolních hroznů;
m)
révy vinné pro jiné účely.
2. Vypracovávání evropské statistiky trvalých kultur uvedené v odstavci 1 v písmenech b), d), g) a l) je pro členské státy nepovinné.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„trvalou kulturou“ kultura nepěstovaná systémem střídání plodin, která je na dané půdě pěstována delší dobu a jejíž produkce se sklízí několik let, jiná než trvalý travní porost;
2)
„osázeným pozemkem“ zemědělský pozemek podle definice v čl. 2 druhém pododstavci bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (7), osázený některou z trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení;
3)
„osázenou plochou“ plocha pozemků osázených homogenní výsadbou příslušné trvalé kultury zaokrouhlená na nejbližší 0,1 hektaru (ha);
4)
„sklizňovým rokem“ kalendářní rok, ve kterém začíná sklizeň;
5)
„hustotou“ počet rostlin na hektar;
6)
„obvyklým obdobím výsadby“ období roku, kdy jsou trvalé kultury obvykle vysazovány, počínaje polovinou podzimu a konče polovinou jara následujícího roku;
7)
„rokem výsadby“ první rok vegetativního vývoje rostliny ode dne, kdy byla vysazena na své konečné místo výsadby;
8)
„stářím“ počet let od roku výsadby, který se považuje za rok 1;
9)
„jabloní se stolními jablky, hrušní se stolními hruškami a broskvoní se stolními broskvemi“ jabloňové sady, hrušňové sady a broskvoňové sady, kromě sadů výhradně určených k průmyslovému zpracování. Pokud nelze sady určené k průmyslovému zpracování označit, jsou příslušné plochy zahrnuty do této kategorie;
10)
„révou vinnou pro jiné účely“ veškerá plocha vinic, která má být uvedena v registru vinic podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 436/2009 ze dne 26. května 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o registr vinic, povinná prohlášení a shromažďování údajů pro sledování trhu, průvodní doklady pro přepravu vinařských produktů a evidenční knihy vedené v odvětví vína (8);
11)
„hrozny pro dvojí využití“ hrozny odrůd révy vinné, které jsou zatříděny členskými státy v souladu s čl. 120a odst. 2 až 6 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9), které jsou produkovány pro tutéž správní jednotku jako odrůdy moštové, případně i jako odrůdy stolních hroznů nebo odrůdy určené k výrobě rozinek nebo vínovice;
12)
„kombinovanými kulturami“ kombinace kultur pěstovaných současně na jednom pozemku.
Článek 3
Rozsah sledování
1. Statistiky, jež se mají předkládat v případě trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), musí vypovídat nejméně o 95 % celkové osázené plochy, jejíž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh s uvedenou trvalou kulturou, v každém členském státě.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy vyloučit zemědělské podniky, jejichž plocha jednotlivých trvalých kultur je menší než prahová hodnota 0,2 ha a jejichž produkce je výhradně nebo převážně určena pro trh v každém členském státě. Jestliže plocha, již tyto zemědělské podniky obhospodařují, představuje méně než 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury, mohou členské státy prahovou hodnotu zvýšit, pokud to ovšem nepovede k vyloučení většího množství než dodatečných 5 % celkové osázené plochy jednotlivé kultury.
3. Plocha kombinovaných kultur musí být rozdělena na jednotlivé kultury v poměru k ploše půdy, kterou zabírají.
4. Statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení se předkládají na základě údajů dostupných v registru vinic zavedeném v souladu s článkem 185a nařízení (ES) č. 1234/2007 pro všechny podniky zahrnuté v tomto registru podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 436/2009.
Článek 4
Vypracovávání údajů
1. S výjimkou případů, ve kterých byla uplatněna alternativa uvedená v čl. 1 odst. 2, členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) 1 000 ha, vypracují během roku 2012 a následně každých pět let údaje podle přílohy I.
2. Členské státy, jejichž minimální osázená plocha činí pro každou jednotlivou kulturu uvedenou v čl. 1 odst. 1 písm. m) 500 ha, vypracují během roku 2015 a následně každých pět let údaje podle přílohy II.
3. Aby se zohlednil hospodářský a technický vývoj, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o změny:
-
členění druhů podle skupin, tříd hustoty a tříd stáří stanovených v příloze I a
-
proměnných/charakteristik, tříd velikosti, stupňů specializace a odrůd révy vinné stanovených v příloze II,
s výjimkou případů, kdy je povaha požadovaných informací nepovinná.
Při výkonu této přenesené pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.
Článek 5
Referenční rok
1. V případě údajů podle přílohy I s ohledem na statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) je prvním referenčním rokem rok 2012.
2. V případě údajů podle přílohy II s ohledem na statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) je prvním referenčním rokem rok 2015.
3. Předkládané statistiky trvalých kultur se vztahují k osázené ploše po obvyklém období výsadby.
Článek 6
Požadavky na přesnost
1. Členské státy, které provádějí výběrová zjišťování za účelem získání statistik trvalých kultur, učiní veškeré kroky nezbytné k tomu, aby variační koeficient údajů nepřekročil na vnitrostátní úrovni 3 % u osázené plochy každé jednotlivé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1.
2. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje statistických informací než zjišťování, zajistí, aby takto získané informace dosahovaly alespoň stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním.
3. Rozhodnou-li se některé členské státy použít k vypracování statistiky trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) administrativní zdroj, uvědomí o tom Komisi předem a poskytnou podrobné údaje týkající se metody, která má být použita, a kvality údajů z tohoto administrativního zdroje.
Článek 7
Regionální statistika
1. Údaje týkající se statistik trvalých kultur uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení a blíže určené v příloze I tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 1, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze I tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
2. Údaje týkající se statistik trvalé kultury uvedené v č. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení a blíže určené v příloze II tohoto nařízení jsou členěny podle územních jednotek NUTS 2, jak je definováno v nařízení (ES) č. 1059/2003, pokud není v příloze II tohoto nařízení stanoveno méně podrobné členění.
Článek 8
Předávání údajů Komisi
1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách I a II do 30. září roku následujícího po referenčním období.
2. Komise přijme prováděcí akty týkající se příslušného technického formátu pro předání údajů stanovených v přílohách I a II. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
Článek 9
Zpráva o metodice a kvalitě
1. Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Do 30. září 2013 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky o trvalých kulturách uvedených v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l) tohoto nařízení.
3. Do 30. září 2016 a následně každých pět let předloží členské státy Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předaných údajů a o metodách použitých pro vypracování statistiky trvalé kultury uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. m) tohoto nařízení.
4. Zprávy obsahují tyto informace:
a)
organizaci zjišťování prováděných podle tohoto nařízení a použitou metodiku;
b)
úroveň přesnosti a rozsah pokrytí, jichž bylo dosaženo při výběrových zjišťováních uvedených v tomto nařízení a
c)
kvalitu použitých zdrojů jiných než zjišťování, přičemž zohlední kritéria kvality uvedená v odstavci 1.
5. Členské státy Komisi informují o jakékoli změně v metodách či jiné změně, která by mohla statistiky trvalých kultur významným způsobem ovlivnit, a to nejpozději tři měsíce před vstupem uvedené změny v platnost.
6. Je třeba zohlednit zásadu, podle níž dodatečné náklady a zatížení nepřekročí rozumné meze.
Článek 10
Výjimka
1. Pokud uplatňování tohoto nařízení na národní statistický systém členského státu vyžaduje rozsáhlé úpravy a pravděpodobně by vyvolalo závažné praktické problémy v souvislosti s trvalými kulturami uvedenými v čl. 1 odst. 1 písmenech a) až l), může Komise přijmout prováděcí akty udělující tomuto členskému státu výjimku z jeho uplatňování do 31. prosince 2012. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.
2. Pro účely odstavce 1 předloží členský stát Komisi nejpozději do 1. února 2012 řádně odůvodněnou žádost.
3. Členské státy, jež využívají výjimku, uplatňují i nadále směrnici 2001/109/ES.
Článek 11
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 3 a článku 13 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 31. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 3 a článku 13 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 3 a článku 13 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 72/279/EHS ze dne 31. července 1972 o zřízení Stálého výboru pro zemědělskou statistiku (10). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum
Do 31. prosince 2018 a poté každých pět let přezkoumá Komise fungování tohoto nařízení. V rámci tohoto přezkumu Komise vyhodnotí, zda je nezbytné, aby byly vypracovány veškeré údaje uvedené v článku 4. Pokud Komise usoudí, že některé z těchto údajů již nejsou požadovány, je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s čl. 11, jež odstraňuje určité údaje z příloh I a II.
Článek 14
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 357/79 a směrnice 2001/109/ES se zrušují s účinkem od 1. ledna 2012.
Odkazy na zrušené nařízení a zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 15
Přechodná ustanovení
Odchylně od článku 14 tohoto nařízení, směrnice 2001/109/ES je i nadále použitelná za podmínek, jež stanoví článek 10 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1337/2011
av den 13 december 2011
om europeisk statistik över permanenta grödor och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 357/79 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/109/EG
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och
av följande skäl:
(1)
Rådets förordning (EEG) nr 357/79 av den 5 februari 1979 om statistiska undersökningar av vinodlingsområden (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/109/EG av den 19 december 2001 om de statistiska undersökningar som medlemsstaterna skall utföra för att bestämma produktionspotentialen för odlingar med vissa slag av fruktträd (3) har ändrats flera gånger. Eftersom det nu krävs ytterligare ändringar och förenklingar bör dessa akter av tydlighetsskäl ersättas med en enda akt, i enlighet med den nya metoden för förenklad och förbättrad EU-lagstiftning.
(2)
För att kommissionen ska kunna genomföra den arbetsuppgift som ålagts den enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och unionslagstiftning om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaden, behöver kommissionen vara väl underrättad om produktionspotentialen för odlingar av vissa slags permanenta grödor inom unionen. För att garantera att den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas på lämpligt sätt, begär kommissionen att uppgifter om permanenta grödor regelbundet tillhandahålls vart femte år.
(3)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (4) utgör en referensram för den europeiska statistiken över permanenta grödor. Enligt den förordningen är det främst viktigt att statistiken styrs av principerna om yrkesmässigt oberoende, opartiskhet, objektivitet, tillförlitlighet, insynsskydd för statistiska uppgifter och kostnadseffektivitet.
(4)
Det är nödvändigt att förstärka samarbetet mellan de myndigheter som arbetar med att ta fram och offentliggöra europeisk statistik.
(5)
När europeisk statistik förbereds och sammanställs bör internationella rekommendationer och bästa praxis beaktas.
(6)
Strukturstatistik över permanenta grödor bör vara tillgänglig så att produktionspotentialen och marknadsläget kan övervakas. Förutom information som lämnas inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden, krävs det information om den regionala uppdelningen av statistik. Det bör därför föreskrivas att medlemsstaterna ska samla in dessa uppgifter och överföra dem till kommissionen senast vissa bestämda datum.
(7)
Strukturstatistik över permanenta grödor är av avgörande betydelse för att styra marknaderna på unionsnivå. Det är även viktigt att inkludera strukturstatistik över permanenta grödor, utöver årsstatistiken över arealer och produktion som regleras i annan unionslagstiftning om statistik.
(8)
För att undvika att lägga en onödig börda på jordbruksföretag och myndigheter bör tröskelvärden upprättas som undantar irrelevanta enheter från populationen utifrån vilken statistik över permanenta grödor ska samlas in.
9)
För att garantera uppgiftsharmonisering är det nödvändigt att tydligt fastställa de viktigaste definitionerna, referensperioderna och de precisionskrav som ska tillämpas vid framtagningen av statistik över permanenta grödor.
(10)
För att garantera att statistiken i tid är tillgänglig för användare bör en tidsplan fastställas för överförande av uppgifter till kommissionen.
(11)
I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (5) ska all statistik som överförs från medlemsstaterna till kommissionen och som uppdelas i territoriella enheter följa Nuts-nomenklaturen. För att jämförbar regional statistik över permanenta grödor ska kunna utarbetas bör de territoriella enheterna därför definieras i enlighet med Nuts-nomenklaturen. Eftersom det behövs en annan territoriell uppdelning för en sund förvaltning av vin- och vinodlingssektorn, kan det fastställas andra territoriella enheter för den sektorn.
(12)
Det krävs metod- och kvalitetsrapporter för att man ska kunna bedöma uppgifternas kvalitet och analysera resultaten, och sådana rapporter bör därför tillhandahållas regelbundet.
(13)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över permanenta grödor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på EU-nivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(14)
För att säkerställa en smidig övergång från det system som ska tillämpas enligt direktiv 2001/109/EG bör denna förordning medge undantag för medlemsstaterna i de fall då tillämpningen av förordningen på deras nationella statistiska system skulle kräva omfattande anpassningar och sannolikt medföra betydande praktiska problem.
(15)
I syfte att ta i beaktande den ekonomiska och tekniska utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra uppdelningen av arter efter ”grupper”, planteringstäthetsklasser och åldersklasser i bilaga I och av variabler/karakteristika, storleksklasser, specialiseringsgrad och druvsorter i bilaga II, utom i fråga om den frivilliga karaktären hos de begärda uppgifterna. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(16)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6).
(17)
Förordning (EEG) nr 357/79 och direktiv 2001/109/EG bör upphävas.
(18)
För att säkerställa att den verksamhet som föreskrivs inom ramen för europeisk statistik över permanenta grödor kan bedrivas fortlöpande bör den här förordningen träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts och börja tillämpas den 1 januari 2012.
(19)
Ständiga kommittén för jordbruksstatistik har hörts.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
1. Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över följande permanenta grödor:
a)
Äppelträd vars frukt är avsedd för direktkonsumtion.
b)
Äppelträd vars frukt är avsedd för industriell bearbetning.
c)
Päronträd vars frukt är avsedd för direktkonsumtion.
d)
Päronträd vars frukt är avsedd för industriell bearbetning.
e)
Aprikosträd.
f)
Persikoträd vars frukt är avsedd för direktkonsumtion.
g)
Persikoträd vars frukt är avsedd för industriell bearbetning.
h)
Apelsinträd.
i)
Småcitrusträd.
j)
Citronträd.
k)
Olivträd.
l)
Vinstockar avsedda för produktion av bordsdruvor.
m)
Vinstockar för andra ändamål.
2. Framställningen av europeisk statistik över de permanenta grödor som avses i punkt 1 b, d, g och l ska vara frivillig.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med:
1. permanent gröda: en gröda som inte odlas i växtföljd, med undantag av vall- och ängsmark, som upptar marken under lång tid och ger skördar under flera år.
2. uppodlat skifte: ett jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 2 andra stycket 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (7) uppodlat med någon av de permanenta grödor som anges i artikel 1.1 i den här förordningen.
3. planterad areal: den areal av skiftena som är planterad med en homogen odling av den berörda permanenta grödan avrundad till närmaste ar (0,1 hektar).
4. skördeår: det kalenderår under vilket skörden börjar.
5. planteringstäthet: antal plantor per hektar.
6. normal planteringsperiod: den period av året då permanenta grödor vanligtvis planteras, med start i mitten av hösten fram till mitten av våren året därpå.
7. planteringsår: det första året när plantan växer efter den dag den planterats på sin slutliga produktionsplats.
8. ålder: antal år efter planteringsåret som anses vara år 1.
9. äppelträd, päronträd och persikoträd vars frukt är avsedd för direktkonsumtion: äppelträdsodlingar, päronträdsodlingar och persikoträdsodlingar, med undantag för träd vars frukt är avsedd för industriell bearbetning. I de fall då det inte är möjligt att avgöra vilka odlingar som har frukt avsedd för industriell bearbetning ska motsvarande arealer inkluderas i denna kategori.
10. vinstockar för övriga ändamål: all vinodlingsareal som ska ingå i vinodlingsregistret upprättat enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 av den 26 maj 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller vinodlingsregistret, de obligatoriska deklarationerna och framtagningen av uppgifter för marknadsuppföljning, följedokumenten vid transport av produkter och de register som ska föras inom vinsektorn (8).
11. druvor med dubbla användningsområden: druvor från druvsorter som förtecknas i den klassificering som medlemsstaterna upprättar i enlighet med artikel 120a.2-6 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (9), som framställs, för samma administrativa enhet, både som druvsorter för vinframställning och, i förekommande fall, som bordsdruvor, som druvsorter som är avsedda att torkas eller som sorter avsedda för framställning av sprit genom destillation av vin.
12. kombinationsgrödor: en kombination av grödor som odlas på ett jordbruksskifte samtidigt.
Artikel 3
Omfattning
1. Statistik som ska lämnas för de permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l ska vara representativ för minst 95 % av den sammanlagda planterade arealen som producerar helt eller främst för marknaden för varje permanent gröda som avses i varje medlemsstat.
2. Utan att det påverkar punkt 1 får medlemsstaterna undanta företag som faller under tröskelvärdet av 0,2 ha för varje permanent gröda och som producerar helt eller främst för marknaden i varje medlemsstat. Om den areal som utgörs av sådana företag är mindre än 5 % av den sammanlagda planterade arealen för den enskilda grödan får medlemsstaterna höja tröskelvärdet under förutsättning att detta inte leder till att mer än ytterligare 5 % av den sammanlagda planterade arealen för den enskilda grödan undantas.
3. Arealen för kombinationsgrödor ska fördelas mellan de olika grödorna utifrån den markareal som de upptar.
4. Statistiken över de permanenta grödor som avses i artikel 1.1 m i denna förordning ska tas fram med hjälp av de tillgängliga uppgifterna i det vinodlingsregister som upprättats i enlighet med artikel 185a i förordning (EG) nr 1234/2007 för alla företag som ingår i registret enligt artikel 3.1 a i förordning (EG) nr 436/2009.
Artikel 4
Uppgiftsframställning
1. Förutom i de fall den valfrihet som följer av artikel 2.1 har utnyttjats ska de medlemsstater som har en planterad areal av minst 1 000 ha för varje enskild gröda som anges i artikel 1.1 a-l under 2012 och därefter vart femte år ta fram de uppgifter som avses i bilaga I.
2. De medlemsstater som har en planterad areal av minst 500 ha för varje enskild gröda som anges i artikel 1.1 m ska under 2015 och därefter vart femte år ta fram de uppgifter som avses i bilaga II.
3. För att ta hänsyn till den ekonomiska och tekniska utvecklingen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 11 med avseende på att ändra
-
uppdelningen av arter efter grupper, planteringstäthetsklasser och åldersklasser som anges i bilaga I, och
-
variabler/karakteristika, storleksklasser, specialiseringsgrad och druvsorter som anges i bilaga II,
utom i fråga om den frivilliga karaktären hos de begärda uppgifterna.
När kommissionen utövar denna befogenhet ska den se till att de delegerade akterna inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.
Artikel 5
Referensår
1. Det första referensåret för de uppgifter som avses i bilaga I för den statistik över permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l ska vara 2012.
2. Det första referensåret för de uppgifter som avses i bilaga II för den statistik över den permanenta gröda som avses i artikel 1.1 m ska vara 2015.
3. Den framtagna statistiken över permanenta grödor ska avse planterad areal efter den normala planteringsperioden.
Artikel 6
Precisionskrav
1. De medlemsstater som genomför urvalsundersökningar för att erhålla statistik över permanenta grödor ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att variationskoefficienten för uppgifterna på nationell nivå inte får överstiga 3 % av den odlade arealen för var och en av de grödor som avses i artikel 1.1.
2. Medlemsstater som beslutar att använda andra källor för statistisk information än undersökningar ska se till att information från dessa källor har minst lika hög kvalitet som den information som erhålls från statistiska undersökningar.
3. Medlemsstater som beslutar att använda en administrativ källa för att tillhandahålla den statistik över permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l ska i förväg informera kommissionen och redogöra för den metod som ska användas samt kvaliteten på uppgifterna från denna administrativa källa.
Artikel 7
Regional statistik
1. De uppgifter om statistik över permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l i denna förordning och som specificeras ytterligare i bilaga I till denna förordning ska delas upp i territoriella enheter på Nuts 1-nivå enligt definitionen i förordning (EG) nr 1059/2003, om inte en mindre detaljerad uppdelning har angetts i bilaga I till den här förordningen.
2. De uppgifter om statistik över permanenta grödor som avses i artikel 1.1 m i denna förordning och som specificeras ytterligare i bilaga II till denna förordning ska delas upp i territoriella enheter på Nuts 2-nivå enligt definitionen i förordning (EG) nr 1059/2003, om inte en mindre detaljerad uppdelning har angetts i bilaga II till den här förordningen.
Artikel 8
Överföring till kommissionen
1. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra de uppgifter som anges i bilagorna I och II senast den 30 september året efter referensperioden.
2. Kommissionen ska anta genomförandeakter med avseende på de uppgifter som anges i bilagorna I och II. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2.
Artikel 9
Metod- och kvalitetsrapport
1. Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla för de uppgifter som överförs.
2. Senast den 30 september 2013, och därefter vart femte år, ska medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen (Eurostat) om de inlämnade uppgifternas kvalitet och vilka metoder som har använts för att ta fram statistiken över de permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l i denna förordning.
3. Senast den 30 september 2016, och därefter vart femte år, ska medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen (Eurostat) om de inlämnade uppgifternas kvalitet och vilka metoder som har använts för att ta fram statistiken över den permanenta gröda som avses i artikel 1.1 m i denna förordning.
4. I rapporterna ska följande beskrivas
a)
uppläggningen av de undersökningar som omfattas av denna förordning samt de använda metoderna,
b)
uppnådda precisionsnivåer och omfattning för de urvalsundersökningar som avses i denna förordning, och
c)
kvaliteten på andra använda källor än undersökningar, utifrån de kvalitetskriterier som avses i punkt 1.
5. Medlemsstaterna ska senast tre månader efter att denna förändring har trätt i kraft informera kommissionen om ändrade metoder och andra förändringar som kan ha ett större inflytande på statistiken över permanenta grödor.
6. Principen att tilläggskostnader och bördor ska förbli rimliga ska beaktas.
Artikel 10
Undantag
1. Om tillämpningen av denna förordning på en medlemsstats nationella statistiksystem kräver omfattande anpassningar och sannolikt kommer att medföra betydande praktiska problem avseende de permanenta grödor som avses i artikel 1.1 a-l får kommissionen anta genomförandeakter som beviljar den medlemsstaten undantag från förordningens tillämpning till och med den 31 december 2012. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.2.
2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska en medlemsstat lägga fram en vederbörligen motiverad ansökan till kommissionen senast den 1 februari 2012.
3. De medlemsstater som beviljats undantag ska fortsätta tillämpa direktiv 2001/109/EG.
Artikel 11
Delegeringens utövande
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 4.3 och artikel 13 ska ges till kommissionen för en period av fem år från den 31 december 2011. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4.3 och artikel 13 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som har antagits enligt artikel 4.3 och artikel 13 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 12
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 72/279/EEG av den 31 juli 1972 om inrättandet av en ständig kommitté för jordbrukstatistik (10). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 13
Granskning
Senast den 31 december 2018 och därefter vart femte år ska kommissionen granska hur denna förordning fungerar. I samband med denna granskning ska kommissionen bedöma huruvida det är nödvändigt att ta fram alla de uppgifter som avses i artikel 4. Om kommissionen anser att vissa av dessa uppgifter inte längre behövs, ska den ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 11 genom vilka vissa uppgifter tas bort från bilagorna I och II.
Artikel 14
Upphävande
Förordning (EEG) nr 357/79 och direktiv 2001/109/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2012.
Hänvisningar till den upphävda förordningen och det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till den här förordningen.
Artikel 15
Övergångsbestämmelser
Genom undantag från artikel 14 i denna förordning ska direktiv 2001/109/EG vara fortsatt tillämplig enligt de villkor som anges i artikel 10 i denna förordning.
Artikel 16
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 13 december 2011.