NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1036/2010
av den 15 november 2010
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1. Inledande
(1)
Den 17 februari 2010 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. och Zeolite Mira Srl Unipersonale (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av zeolit A i pulverform. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
1.2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer, användare och andra parter som man visste var berörda samt företrädare för Bosnien och Hercegovina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Klagandena, unionstillverkare, gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, importörer och användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(5)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal tillverkare och importörer i unionen, anges det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kan besluta att genomföra ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla kända tillverkare och importörer i unionen att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (se definitionen i avsnitt 2.1) under perioden 1 januari 2009-31 december 2009.
(6)
Såsom anges i skäl 16 lämnade åtta unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de fyra unionstillverkare som stod för den största produktions- och försäljningsvolymen i unionen.
(7)
Såsom anges i skäl 20 lämnade endast tre icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. En av dessa importerade/köpte emellertid inte den berörda produkten. Till följd av det begränsade antalet importörer beslutade kommissionen därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
(8)
Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, dvs. gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och tre icke-närstående importörer/användare.
(9)
Svar inkom från gruppen av exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina, inklusive närstående företag till dessa, från de fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet och från tre icke-närstående importörer/användare i unionen.
(10)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i unionen
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungern
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederländerna
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien
Importörer/användare i unionen
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Storbritannien och Mira, Italien
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland
Exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (närstående till ovan nämnda exporterande tillverkare)
Närstående importör i unionen
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen
1.3. Undersökningsperiod
(11)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2009-31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1. Berörd produkt
(12)
Den berörda produkten är zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00.
(13)
Den berörda produkten är avsedd för sluttillämpningar som en komplexbindare, och används vid tillverkningen av pulvertvättmedel och vattenavhärdningsmedel.
2.2. Likadan produkt
(14)
Den berörda produkten, den produkt som säljs på Bosnien och Hercegovinas hemmamarknad samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(15)
Gruppen av bosniska exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som exporteras av både Fabrika Glinice Birac AD och dess närstående företag Alumina d.o.o. (nedan kallade Birac-gruppen) skiljer sig från den likadana produkt som tillverkas av några unionstillverkare i fråga om tillverkningskostnader, tillverkningsprocesser och kvalitet. Man hävdade dessutom att Birac-gruppens tillverkningsprocess baseras på en lösning av aluminiumoxid från tillverkningsprocessen för aluminiumoxid i stället för aluminiumhydroxid, medan tillverkningen i unionen normalt baseras på hydratiserade kristaller som, genom uppvärmning och tillsättning av kaustiksoda, återförs till ett flytande tillstånd för tillverkningen av zeolitslurry. Det ska dock påpekas att de uppgifter som lämnats av Birac-gruppen inte påverkar det faktum att oavsett eventuella påstådda skillnader i fråga om tillverkningsprocesser, kostnader eller kvalitet, har den berörda produkten samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den likadana produkten.
3. STICKPROVSFÖRFARANDE
3.1. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(16)
Åtta unionstillverkare som stod för omkring 50 % av unionstillverkarnas försäljningsvolym på marknaden lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inlämnade begärdes för stickprovet. Ursprungligen valdes de fem största unionstillverkarna ut att ingå i urvalet. Ett företag beslutade sig emellertid för att inte fortsätta att samarbeta i undersökningen. Följaktligen består urvalet i denna undersökning av de fyra återstående unionstillverkarna.
(17)
Dessa fyra tillverkare stod för omkring 37 % av unionstillverkarnas sammanlagda försäljningsvolym på unionsmarknaden under undersökningsperioden, och för mer än 75 % av försäljningsvolymen för de åtta tillverkare som lämnade uppgifter för stickprovet. De fyra tillverkare som togs med i urvalet ansågs vara representativa för alla tillverkare i unionen.
(18)
Gruppen av bosniska exporterade tillverkare hävdade att tre unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. och Industrias Quimicas del Ebro SA) borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i undersökningen. Man hävdade att dessa företag lämnade icke-konfidentiella svar på skrivelser om att de lämnat ofullständiga svar på frågeformuläret några dagar efter det att den fastställda tidsfristen hade löpt ut. Med hänsyn till ovanstående bör det påpekas att de uppgifter som lämnades av dessa parter lämnades i god tid och påverkade inte på något sätt hur undersökningen fortskred eller parternas rätt att försvara sig.
(19)
Man hävdade vidare att en unionstillverkare (MAL Magyar Aluminium) i sina svar på stickprovsfrågorna hade underlåtit att nämna att det var närstående en annan unionstillverkare (Silkem d.o.o.). Det senare företaget fanns inte med i urvalet och ingick inte i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Man ansåg därför att båda dessa två unionstillverkare borde betraktas som icke-samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. I detta avseende noteras att förhållanden mellan dessa två parter var känt för kommissionen vid den tidpunkt då klagomålet ingavs och att förhållandet angavs i svaren på stickprovsfrågorna från en av de två parterna. Dessutom framgick förhållandet i MAL Magyar Aluminiums svar på frågeformuläret. Slutligen bör det klargöras att Silkem d.o.o. och MAL Magyar Aluminium har samarbetat fullt ut i undersökningen. När det gäller Silkem d.o.o. lämnade denna tillverkare uppgifter i stickprovsskedet men ingick inte i urvalet och ombads följaktligen inte att besvara ett frågeformulär. När det gäller MAL Magyar Aluminium fanns det ingen orsak för denna tillverkare att lämna ett konsoliderat svar som inkluderade Silkem d.o.o. eftersom Silkem d.o.o. är en separat rättslig enhet.
3.2. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(20)
Endast tre icke-närstående importörer lämnade de uppgifter som i tillkännagivandet om inledande begärdes för stickprovet. Det visade sig senare att ett av dessa företag inte importerade eller köpte den berörda produkten. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.
4. DUMPNING
4.1. Normalvärde
(21)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida Birac-gruppens två exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. huruvida vardera tillverkarens sammanlagda inhemska försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. Det visade sig att försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ.
(22)
Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder.
(23)
Inhemska försäljningstransaktioner ansågs lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(24)
Analysen visade att all försäljning på hemmamarknaden var lönsam för båda dessa exporterande tillverkare, eftersom nettoförsäljningspriset per enhet överskred den beräknade produktionskostnaden.
(25)
Eftersom försäljningen på hemmamarknaden inte skedde i representativa mängder var det nödvändigt att beräkna ett normalvärde, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(26)
I syfte att beräkna ett normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Vid behov justerades tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att beräkna normalvärden.
4.2. Exportpris
(27)
Eftersom all export till unionen skedde via en närstående importör beräknades exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall justerades återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen för alla kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, inklusive tullar och skatter, och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes den närstående importörens egna kostnader för detta. Eftersom inga icke-närstående importörer samarbetade i undersökningen användes en rimlig vinstmarginal på 5 %, på grundval av uppgifter som erhållits av användare som också importerade den berörda produkten under undersökningsperioden.
(28)
Birac-gruppen hävdade att de uppgifter som utförs av dess närstående importör var mer snarlika de för en exportavdelning än för en importör, och att exportpriset därför inte borde beräknas i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, utan snarare fastställas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av det exportpris som faktiskt betalas eller ska betalas. I detta avseende noteras att i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen beräknas exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder när den berörda produkten säljs vidare till oberoende kunder av företag som är närstående exportören i exportlandet. Undersökningen visade att det närstående företaget är beläget i unionen. Det sköter bland annat beställningarna från kunder och faktureringen av den berörda produkt som tillverkas av Birac-gruppen. Vidare konstaterades att Birac-gruppen säljer den berörda produkten till det närstående företaget i unionen för återförsäljning till oberoende kunder i EU. Följaktligen avvisas påståendet. Det ska noteras att det faktum att vissa uppgifter utförs av det närstående företaget före importen inte innebär att exportpriset inte kan beräknas på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter nödvändiga justeringar i enlighet med artikel 2.9.
4.3. Jämförelse
(29)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes för transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader och kreditavgifter i de fall där dessa ansågs vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.
4.4. Dumpningsmarginal
(30)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de båda exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(31)
De individuella dumpningsmarginalerna för de båda exporterande tillverkarna vägdes på grundval av de mängder som exporterades till unionen, vilket resulterade i en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, på 28,1 % för Birac-gruppen.
(32)
Enligt uppgift i klagomålet och från gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Bosnien och Hercegovina. Den landsomfattande dumpningsmarginal som ska fastställas för Bosnien och Hercegovina bör därför motsvara den dumpningsmarginal som fastställs för den enda gruppen av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Bosnien och Hercegovina.
5. SKADA
5.1. Inledande kommentarer
(33)
Det erinras om att det i detta fall endast finns en bosnisk exporterande tillverkare (Birac-gruppen). För att skydda företagshemligheter går det därför inte att ange några exakta siffror i fråga om importvolymer, importpriser, marknadsandelar och produktionen i unionen eller försäljningsvolymer. I stället anges indikatorer i indexform eller intervall.
(34)
I enlighet med avsnitt 3.1 utgör de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas för unionsindustrin.
5.2. Förbrukning i unionen
(35)
I det preliminära skedet av undersökningen grundades beräkningen av förbrukningen i unionen på siffror i klagomålet och kompletterades med kontrollerade siffror från tillverkare och importörer/användare som omfattas av undersökningen. Dessa uppgifter skickades till alla berörda parter för synpunkter. Det inkom inte några synpunkter som ifrågasatte uppgifterna om förbrukningen i unionen.
(36)
Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av de andra kända unionstillverkarna och importvolymen av den berörda produkten från tredjeländer.
(37)
På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Källa: Klagomålet och svar på frågeformuläret.
(38)
Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att användarna gradvis börjat tillsätta allt mindre mängder av den berörda produkten i till exempel tvättmedel. Dessutom innehåller allt fler produkter från användarindustrin inte längre zeolit.
5.3. Import från det berörda landet
5.3.1. Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet.
(39)
Volymen av importen av den berörda produkten ökade med 359 % under skadeundersökningsperioden.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Importvolym
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.
(40)
Det genomsnittliga importpriset var stabilt mellan 2005 och 2008 och ökade med omkring 10 % under undersökningsperioden. Detta berodde främst på att läget på EU-marknaden förbättrades vilket gjorde det möjligt för alla tillverkare att höja priset på den berörda produkten.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Genomsnittligt importpris (cif)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.
(41)
Marknadsandelen för importen från det berörda landet nästan fyrdubblades under skadeundersökningsperioden och motsvarade en marknadsandel på 10-15 % under undersökningsperioden.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Bosnien och Hercegovinas marknadsandel
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.
5.3.2. Den dumpade importens verkningar på priserna
(42)
Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från den bosniska exporterande tillverkaren med unionsindustrins priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionsindustrins priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. Inga tullar beaktades eftersom den bosniska exporterande tillverkaren omfattades av en förmånstull på 0 % under undersökningsperioden.
(43)
Den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, uppgår till 20-25 %.
5.4. Unionsindustrins situation
5.4.1. Inledande anmärkningar
(44)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(45)
De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel etc.) grundas på uppgifter som fastställts av kommissionen och skickats till berörda parter för synpunkter (se skäl 35). Uppgifterna för dessa indikatorer representerar alla unionstillverkare. Vid användning av uppgifter som rör unionstillverkarna som helhet baseras informationen i nedanstående tabeller på makroekonomiska uppgifter. Andra indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata. När det gäller makrodata hävdade den bosniska exporterande tillverkaren att det, på grund av oenigheten om det KN-nummer som använts för att klassificera produkten, är osannolikt att dessa data är tillförlitliga. I detta avseende noteras att skadeindikatorerna inte på något sätt påverkas av den påstådda oenigheten beträffande KN-nummer. Det erinras om att definitionen av den berörda produkten tillhandahölls i det offentliggjorda tillkännagivandet om inledande. Denna definition är tydlig och går inte att misstolka. Berörda parter uppmanades att lämna information på grundval av produktdefinitionen oavsett KN-nummer, eftersom det i tillkännagivandet om inledande anges att KN-numret endast nämns upplysningsvis. Vidare erinras om att den bosniska exporterande tillverkaren inte har bestridit uppgifterna avseende förbrukningen i unionen. De flesta av uppgifterna om importen hämtades direkt från den bosniska exporterande tillverkarens uppgifter, medan resten avsåg en liten importvolym från andra länder. På grundval av ovanstående och det faktum att det inte lades fram några konkreta bevis till stöd för påståendet om otillförlitliga uppgifter, avvisades detta argument.
5.4.2. Skadeindikatorer
Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapacitet
100
99
104
100
100
Kapacitets- utnyttjande
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Källa: Makrodata.
(46)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 14 %. Under 2008-2009 lade en unionstillverkare (Sasol Italy SpA) helt ner sin tillverkning. Dessutom lade Henkel AG ner sin tillverkning av zeolitslurry (som inte är den berörda produkten utan en flytande version som används som ett substitut). Denna utveckling bidrog i viss mån till att förbättra situationen för de andra tillverkarna.
(47)
Trots denna utveckling var kapaciteten relativt stabil under skadeundersökningsperioden, baserat på den beräkningsmetod som industrin normalt använder. Kontrollerna av uppgifterna för de tillverkare som ingick i urvalet visade emellertid att beräkningen av kapaciteten för denna industri kan fluktuera beroende på den relativa situationen på marknaden för den berörda produkten och för marknaden för andra produkter som kan tillverkas i samma anläggningar.
(48)
Siffrorna för kapacitetsutnyttjandet ovan visar en minskning på 14 %. Dessutom nådde denna nivå inte vid något tillfälle 80 % vilket tyder på viss överkapacitet. Detta diskuteras närmare under orsakssamband.
Lager
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Lagernivån vid årets slut
Mindre än 2 %
Mindre än 2 %
Mindre än 2 %
Mindre än 2 %
Mindre än 2 %
Index: 2005 = 100
Källa: Makrodata.
(49)
Unionsindustrins lagernivå var låg och stabil under hela skadeundersökningsperioden. Tillverkningen av den likadana produkten planerades för att motsvara beställningar och lagren hölls alltid till lägsta möjliga nivå. Detta var därför inte någon viktig faktor i undersökningen.
Försäljningsvolym och marknadsandel
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Försäljnings-volym i EU
100
108
116
93
82
Marknadsandel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index för marknadsandel
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Källa: Makrodata.
(50)
Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden.
(51)
Unionsindustrins marknadsandelar minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden.
Försäljningspriser
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Genomsnittligt försäljningspris i euro/ton
292
306
315
332
354
Källa: Mikrodata.
(52)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i EU ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Detta speglade främst högre råvaru- och energipriser och, betraktat separat, ansågs därför inte utgöra någon meningsfull indikator.
Lönsamhet
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Vinstmarginal före skatt
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Källa: Mikrodata.
(53)
Unionsindustrins lönsamhet var låg under hela skadeundersökningsperioden. Detta berodde på industrins oförmåga att höja sina priser av de skäl som diskuteras under avsnittet ”Orsakssamband” nedan, och särskilt till följd av de ökande volymerna av dumpad import. Det berodde också på det låga kapacitetsutnyttjandet (se skäl 47).
(54)
Mellan 2005 och 2008 föll unionsindustrins lönsamhet kraftigt och under 2008 gick industrin med förlust. Under undersökningsperioden återhämtade sig den till den högsta nivån under den granskade perioden, men nådde ändå inte upp till den lönsamhet på 5,9 % som industrin kunde ha uppnått i avsaknad av dumpad import (se skäl 67).
(55)
Den exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade en sund lönsamhet under 2009. Detta antagande styrktes inte av några faktiska bevis, utan det hänvisas i stället till ospecificerade ”offentligt tillgängliga uppgifter”. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att den lönsamhetsnivå som redovisades under 2009 var en engångsföreteelse som inte var hållbar till följd av de bosniska exporterande tillverkarnas kraftfulla inträde på marknaden, med stora kvantiteter och låga dumpade priser. De tillverkare som ingick i urvalet hävdade att lönsamheten under 2010 sannolikt kommer att falla tillbaka till 2008 års nivåer.
(56)
Kommissionen undersökte dessa påståenden. Denna undersökning omfattade bland annat utvecklingen av råvaru- och försäljningskostnader, utifrån priser som angavs i relevant avtal. Det konstaterades att unionsindustrin under 2009 gynnades av vissa tillfälliga faktorer som trots de stora volymerna dumpad import ökade deras lönsamhet:
i)
De tillverkare som ingick i urvalet gynnades till viss del av ökade produktions- och försäljningsvolymer sedan två andra unionstillverkare lagt ner sin tillverkning (se skäl 46).
ii)
Trots en generell uppgång i råvarupriserna från och med 2008 gynnades några tillverkare som ingick i urvalet av ettåriga råvaruavtal som begränsade effekten av sådana ökningar.
iii)
En tillverkare som ingick i urvalet gynnades av betydligt lägre finansieringskostnader till följd av en omstrukturering inom denna tillverkares grupp.
(57)
På grundval av detta pekade utvecklingen av vinstmarginalen fortfarande på skada, eftersom lönsamheten skulle ha blivit avsevärt mycket högre utan den dumpade importen.
Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Investeringar (euro)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Avkastning på nettotillgångar
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Kassaflöde (euro)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Källa: Mikrodata.
(58)
Den bosniske exporterande tillverkaren hävdade att investeringarna var låga under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrin förklarade att räntabiliteten var alltför låg för att motivera kraftiga investeringar i den berörda produkten.
(59)
Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan unionsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med den ovan angivna lönsamheten. Det bör noteras att de berörda nettotillgångarna till stor del redan hade skrivits av.
(60)
Unionsindustrins kassaflöde utvecklades också i linje med lönsamheten. Kassaflödessituationen var allvarlig under 2008, eftersom tillverkarna var tvungna att uppfylla sina avtalsmässiga skyldigheter för inköp av råvaror trots att försäljningsvolymerna sjönk.
(61)
Frågan om kapitalanskaffningsförmåga togs inte upp av unionsindustrin.
Sysselsättning, produktivitet och löner
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Sysselsättning (heltidsekvivalenter)
241
241
253
244
221
Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitet per arbetstagare
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata).
(62)
Antalet anställda hos samtliga företag i unionen som tillverkade den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden i linje med minskade produktions- och försäljningsvolymer. Den genomsnittliga arbetskostnaden per anställd ökade, vilket speglade en ökad inflation.
(63)
Produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden på grund av att försäljningsvolymen minskade mer än sysselsättningen. Denna negativa utveckling kommer sannolikt att leda till ytterligare förluster av arbetstillfällen framöver.
5.4.3. Dumpningens omfattning
(64)
Med hänsyn till volymen av och priserna på den dumpade importen från det berörda landet kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar.
5.5. Slutsats om skada
(65)
Under skadeundersökningsperioden vållades unionstillverkarna betydande skada, vilket tydligt framgår av analysen ovan av deras produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitetsutveckling.
(66)
Även med avseende på priser och lönsamhet råder en skadevållande situation. Denna analys kompliceras emellertid av höjningar av råvaru- och energipriser som har påverkat priserna på den berörda produkten. Lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten försämrades under perioden 2005-2008. Läget för industrin var särskilt svårt under 2008 eftersom företagen var bundna av råvaruavtal samtidigt som de förlorade mer än 20 % av sin försäljningsvolym.
(67)
Under 2009 lättade situationen på marknaden och prishöjningar möjliggjorde en förbättrad lönsamhet, men som förklaras i skälen 55 och 56, stod det klart att detta var ett tillfälligt andrum och att den situation som rådde på marknaden 2009 sannolikt var en engångsföreteelse. Det bör emellertid påpekas att inte heller under 2009 nådde lönsamheten den andel på 5,9 % som betraktas som en normal vinst för denna industri.
(68)
Skadan bedömdes för unionsindustrin som helhet (makroekonomiska indikatorer), även om man för några indikatorer endast gjorde en bedömning i fråga om de tillverkare som ingick i urvalet (mikroekonomiska indikatorer). Inga betydande skillnader kunde konstateras mellan de mikro- och makroekonomiska indikatorerna.
(69)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att en väsentlig del av unionsindustrin har lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1. Inledning
(70)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
6.2. Verkningar av den dumpade importen
(71)
Under skadeundersökningsperioden ökade importen från det berörda landet med nästan 400 % och marknadsandelarna ökade väsentligt, från mindre än 5 % till 10-15 %. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den enda andra viktiga aktören på EU-marknaden eftersom importen från andra källor är försumbar.
(72)
Samtidigt som den dumpade importen fick allt större marknadsandelar, minskade förbrukningen i EU med 7 % under skadeundersökningsperioden.
(73)
Den dumpade importen, som ökade i volym, underskred unionsindustrins priser med 20-25 % under undersökningsperioden. Det är rimligt att dra slutsatsen att en sådan ökad import på en krympande marknad orsakade den prissänkning som ägde rum 2008 och 2009. Den dumpade importens verkan på priserna förvärrades av det faktum att merparten av försäljningen skedde på grundval av ettårsavtal. Den dumpade bosniska importen kunde därför användas för att hålla nere prisökningar för stora försäljningsvolymer trots ökade råvarupriser. Under 2009 dämpades denna verkan men inte tillräckligt mycket för att göra det möjligt för industrin som helhet att uppnå den normala vinstnivån på 5,9 %.
(74)
Mot bakgrund av det uppenbara tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den kraftiga plötsliga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer, förlust av marknadsandelar samt det faktum att priserna hölls nere, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skada som unionsindustrin vållats.
6.3. Verkningar av andra faktorer
6.3.1. Unionstillverkarnas exportresultat
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Export-försäljning av unionsproduktionen
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Källa: Makrodata.
(75)
Exportvolymen för samtliga unionstillverkare ökade under skadeundersökningsperioden, men stod i genomsnitt endast för omkring 10 % av produktionen. De tillverkare som ingick i urvalet ökade sin export, vilket delvis kompenserade för EU:s förlorade försäljningsvolym.
(76)
Således bidrog unionstillverkarnas exportresultat till att hålla verksamheten igång, och bidrog inte till den väsentliga skada som lidits.
6.3.2. Import från tredjeländer
(77)
Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Den bosniska exporterande tillverkaren hävdade att unionstillverkarna hade förlorat marknadsandelar till import från Kina och Korea, men detta påstående understöds inte av de verkliga omständigheterna eftersom importen från dessa länder var marginell.
6.3.3. Verkan av en minskad förbrukning
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Förbrukning i EU (ton)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Källa: Makrodata.
(78)
Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med omkring 24 000 ton (7 %) vilket beror på att tvättmedelsindustrin gradvis började använda allt fler alternativa ingredienser i sina produkter för att ersätta den berörda produkten. Den exporterade tillverkaren hävdade att detta ledde till ”överfyllda lager, avbeställningar och minskad lönsamhet”.
(79)
Det bör framhållas att två tillverkare på EU-marknaden lade ner sin tillverkning mot slutet av skadeundersökningsperioden och att kapaciteten därför har justerats för att kompensera för den minskade förbrukningen. Dessutom, vilket anges i skäl 49, har lagernivåerna förblivit låga och stabila vilket innebär att tillverkningen har anpassats till den minskade förbrukningen.
(80)
Även om det inte går att utesluta att den minskade förbrukningen har bidragit till den skada som unionstillverkarna lidit, har denna verkan troligtvis inte någon större betydelse.
6.3.4. Verkan av investeringar
(81)
Den exporterande tillverkaren hävdade att skadan orsakades av skyldigheten att iaktta Reach-lagstiftningen. Såsom anges i skäl 58 kunde emellertid detta, med tanke på investeringarna i den berörda produkten under hela skadeundersökningsperioden, inte ha bidragit till den vållade skadan i någon större omfattning. Dessutom har kostnaderna i samband med Reach varit måttliga.
6.3.5. Verkan av högre råvaru- och energikostnader
(82)
Vissa parter hävdade att högre råvaru- och energikostnader bidrog till skadan. Dessa kostnader ökade mycket riktigt kraftigt, främst under 2008. Detta påverkade utan tvekan till viss del lönsamheten det året, eftersom ökningen skedde vid en tidpunkt då försäljningsvolymen minskade. De ökade energikostnaderna speglades till viss del i ökade försäljningspriser (se skäl 52), men på grund av att den dumpade importen hållit nere priserna har prisökningarna inte varit tillräckliga.
(83)
De högre råvaru- och energikostnaderna anses därför inte har bidragit till den skada som vållats.
6.3.6. Verkan av kapacitetsfrågor
(84)
Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande diskuterades i skäl 46. Kapacitetsfrågornas verkan på lönsamheten måste undersökas både utifrån denna industris strukturella egenskaper och förekomsten av dumpad import. Verkan på lönsamheten beror på de höga fasta kostnader som skulle betala tillbaka sig vid ett högre kapacitetsutnyttjande.
(85)
Frågorna rörande överkapacitet och lågt kapacitetsutnyttjande kan emellertid till viss del förklara några av de negativa skadeindikatorerna för unionstillverkarna, men inte de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Det framgår därför tydligt att detta inte bryter orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit.
6.3.7. Verkan av den globala kreditkrisen/allmänna ekonomiska krisen
(86)
Vissa berörda parter hävdade att den globala kreditkrisen och den allmänna ekonomiska krisen bidrog till skadan. Faktum är att förbrukningen av den berörda produkten minskade under 2008-2009 när dessa kriser inträffade.
(87)
Detta kan emellertid inte förklara varför unionstillverkarnas marknadsandelar kraftigt minskade under 2009, samtidigt som den bosniska importens marknadsandelar ökade och underskred EU-priserna med över 20 %. Även om den svagare förbrukningen under 2008-2009 i sig skulle ha påverkat unionsindustrin, hade den kraftigt ökade importen från Bosnien och Hercegovina en mycket större effekt på unionsindustrins försäljningsvolymer och, med tanke på underskridandet, på priserna. Följaktligen bröt kriserna inte orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit.
6.3.8. Verkan av en konsolidering av användarindustrin
(88)
Även om fler än tio företag tillverkade den berörda produkten under undersökningsperioden bestod den huvudsakliga användarindustrin (tillverkare av tvättmedel och vattenavhärdningsmedel) i princip av fyra stora grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble och Unilever). De två största samarbetsvilliga användarna stod faktiskt för nästan 40 % av inköpen av den berörda produkten i EU. Dessa fyra koncerner kan hålla nere priserna på den berörda produkten genom centraliserade inköp.
(89)
Detta är emellertid inte något nytt utan har pågått i flera år. Det kan därför inte heller förklara de stora minskningarna i fråga om produktion, försäljningsvolym och marknadsandelar under 2009. Orsakssambandet mellan den kraftigt ökade importen till dumpade priser och den skada unionstillverkarna lidit bryts alltså inte av denna anledning.
6.4. Slutsats om orsakssamband
(90)
På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen.
(91)
Förutom den dumpade importen undersöktes ett antal andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de allvarliga förluster i fråga om marknadsandelar, produktions- och försäljningsvolymer som inträffade 2008 och 2009 och som sammanfaller med de ökade volymerna av dumpad import.
(92)
I analysen har det gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Bosnien och Hercegovina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
7. UNIONENS INTRESSE
7.1. Allmänna synpunkter
(93)
Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.
7.2. Unionsindustrins intresse
(94)
Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade marknadsandelar. Detta förhindrade unionsindustrin från att uppnå liknande lönsamhetsnivåer som de som uppnåddes för andra produkter.
(95)
Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet sker på unionsindustrins direkta bekostnad. Trots den omstrukturering som gjordes i fråga om unionstillverkarna (två företag lade ner tillverkningen) har situationen inte förbättrats. I detta avseende noteras att zeolit A i pulverform är en viktig produkt för omsättningen för de företag som ingick i urvalet och står för upp till 30 % av deras omsättning på försäljningen. Om inga åtgärder införs skulle unionsindustrins situation uppenbart försämras ytterligare. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att konkurrera på rättvisa handelsvillkor.
(96)
Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder tydligt ligger i unionsindustrins intresse.
7.3. Importörernas intresse
(97)
Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. I detta avseende noteras att de icke-närstående importörer som gav sig till känna även var användare. Den analys som avser dem presenteras därför i det avsnitt som rör användarnas intresse.
7.4. Användarnas och konsumenternas intresse
(98)
Konsumentorganisationerna inlämnade inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Analysen har därför begränsats till åtgärdernas verkan på användarna.
(99)
Frågeformulär sändes till åtta kända användare. Användbara synpunkter inkom emellertid bara från två av dessa användare. Analysen av unionens intresse grundas därför på svaren från två relativt stora användare, som tillsammans står för nästan 40 % av förbrukningen i unionen.
(100)
De två samarbetsvilliga användarna i unionen representerar stora aktörer inom tvättmedels- och vattenavhärdningsmedelsindustrin i unionen. De uttalade sig båda mot införande av åtgärder.
(101)
Undersökningen visade att med avseende på de samarbetsvilliga unionsanvändarnas förbrukning importeras mindre än en tredjedel från den bosniske exporterande tillverkaren. Resten köps från unionstillverkarna, som fortfarande är de samarbetsvilliga användarnas huvudsakliga försörjningskälla. Med beaktande av unionstillverkarnas låga kapacitetsutnyttjande (se skälen 47 och 48) står det klart att ett eventuellt införande av åtgärder inte förväntas leda till någon utbudsbrist eller till prisökningar på grund av detta.
(102)
Dessutom verkar användarindustrin i unionen redan ha börjat undersöka möjligheten att importera från Kina. Det faktum att det finns ett sådant alternativ och att det verkar tillförlitligt visar att ett eventuellt införande av åtgärder inte på något sätt kommer att leda till en brist på den berörda produkten.
(103)
Man undersökte även andelen av omsättningen för de slutprodukter i vilka den berörda produkten ingår. I detta avseende noteras att i båda fallen står de relevanta produkterna för mindre än 10 % av omsättningen.
(104)
Man undersökte även hur stora andelar av den berörda produkten som införlivas i slutprodukterna. Undersökningen visade att det i allmänhet rör sig om extremt små andelar (i genomsnitt mindre än 5 % av den totala kostnaden), och den berörda produkten står därför inte för ett särskilt betydande kostnadsinslag i slutprodukterna.
(105)
Kommissionen undersökte även om införandet av åtgärder skulle få någon väsentlig negativ inverkan på situationen för dessa två användare. Kommissionen tog fram två scenarier: ett värsta scenario och ett mer realistiskt scenario.
(106)
I det värsta scenariot antogs att både import- och unionspriser ökade med nivån på tullen. Detta skulle i genomsnitt öka kostnaderna för användarna med mindre än 2 %,
(107)
Denna situation måste jämföras med de samarbetsvilliga unionsanvändarnas lönsamhetsnivåer. Användarnas lönsamhet för produkter i vilka den berörda produkten ingår ligger på omkring 11 % och lönsamheten för alla deras produkter på över 20 %. Även om åtgärderna skulle få fullt genomslag på både import- och unionspriserna skulle de därför ändå inte ha en oproportionerlig effekt på dessa parters finansiella situation.
(108)
Ett mer realistiskt scenario är emellertid att införandet av åtgärderna skulle leda till en situation där endast priserna på importen från Bosnien och Hercegovina ökar samtidigt som unionsindustrin gynnas av ökade stordriftsfördelar. Faktum är, vilket anges ovan, att utbudssituationen för den berörda produkten inom EU är helt tillräcklig, eftersom de flesta av unionstillverkarna långt ifrån utnyttjar sin fulla kapacitet.
(109)
Det bör även noteras att undersökningen visade att det finns produkter som skulle kunna ersätta den berörda produkten. Både de samarbetsvilliga och de icke-samarbetsvilliga användarna tillverkar tvättmedel som inte innehåller den berörda produkten. I detta mer realistiska scenario skulle kostnaderna för de samarbetsvilliga användarna endast öka med en bråkdel av en procent. Mot bakgrund av lönsamhetsuppgifterna kommer med andra ord införandet av åtgärder endast att ha försumbara effekter på användarna.
(110)
Av ovanstående står det klart att införandet av åtgärder inte skulle leda till någon väsentlig inverkan på användarna och det är därmed mycket osannolikt att konsumentpriset skulle öka.
7.5. Slutsats om unionens intresse
(111)
På det hela taget förväntas unionsindustrin gynnas av åtgärder. Den skulle framför allt kunna dra nytta av ökade stordriftsfördelar till följd av det ökade kapacitetsutnyttjande som följer av ökad produktion och försäljning.
(112)
Med hänsyn till ovanstående dras den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina inte i någon större omfattning kommer att påverka användarna i unionen och att det på det hela taget ligger i unionens intresse.
8. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(113)
Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Bosnien och Hercegovina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
8.1. Nivå för undanröjande av skada
(114)
De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin.
(115)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 5,9 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den vinstnivå som unionsindustrin uppnått under undersökningsperioden för alla sina produkter, däribland den berörda produkten. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. Man övervägde dessutom om man borde använda de vinstnivåer som unionsindustrin uppnådde 2005-2007, men dessa var låga med avseende på den lönsamhet som företagen uppnått för liknande produkter och ansågs inte vara representativa för en livskraftig industri. Detta berodde på att priserna för den bosniska importen underskred unionsindustrins priser med 10-20 % under dessa tre år och sådana skillnader skulle ha spelat en betydande roll vid årliga avtalsförhandlingar. Dessa vinstmarginaler kunde därför inte betraktas som representativa för en normal situation på EU-marknaden. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen lades till produktionskostnaden.
(116)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, som fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på EU-marknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. På grundval av detta beräknades en underskridandemarginal på 31,5 %.
8.2. Provisoriska åtgärder
(117)
Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Bosnien och Hercegovina till en nivå motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen.
(118)
På grundval av ovanstående uppgår den preliminära antidumpningstullen för Bosnien och Hercegovina till 28,1 %.
9. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(119)
Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de slutsatser som dras om införande av tullar i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga tullar antas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA eller zeolit 4A i pulverform, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842100030) med ursprung i Bosnien och Hercegovina.
2. Den preliminära antidumpningstullsatsen på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 ska vara 28,1 %.
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.