ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 25 juli 2012
om det statliga stödet SA.23839 (C 44/2007) från Frankrike till förmån för företaget FagorBrandt
[delgivet med nr C(2012) 5043]
(Endast den franska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2013/283/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse av den 6 augusti 2007 anmälde Frankrike till kommissionen omstruktureringsstödet till förmån för företagsgruppen FagorBrandt.
(2)
Genom en skrivelse av den 10 oktober 2007 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd.
(3)
Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.
(4)
Kommissionen har mottagit synpunkter från tre berörda parter, närmare bestämt två konkurrenter och det stödmottagande företaget. Electrolux översände sina synpunkter i en skrivelse av den 14 december 2007. Efter ett möte med kommissionen den 20 februari 2008 översände företaget ytterligare synpunkter i skrivelser av den 26 februari 2008 och den 12 mars 2008. En konkurrent som har begärt att få vara anonym översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007 (4). FagorBrandt översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007. Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike i skrivelser av den 15 januari 2008 och den 13 mars 2008. Frankrike har givits tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 15 februari 2008 och i ett dokument som överlämnades vid mötet den 18 mars 2008 (se skäl 5).
(5)
Genom en skrivelse av den 13 november 2007 översände Frankrike sina synpunkter till kommissionen om beslutet att inleda förfarandet. Den 18 mars 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de franska myndigheterna och FagorBrandt. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i skrivelser av den 24 april 2008 och den 7 maj 2008. Samma parter höll ett andra möte den 12 juni 2008. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i en skrivelse av den 9 juli 2008. Den 15 juli 2008 begärde kommissionen kompletterande upplysningar, vilka de franska myndigheterna inkom med den 16 juli 2008.
(6)
Den 21 oktober 2008 fattade kommissionen ett villkorat beslut avseende det omstruktureringsstöd på 31 miljoner euro som beviljats FagorBrandt (5) (nedan kallat beslutet av den 21 oktober 2008).
(7)
Detta beslut ogiltigförklarades av tribunalen den 14 februari 2012 (6) (nedan kallat tribunalens dom av den 14 februari 2012) på grund av ett dubbelt fel som framkommit vid bedömningen: dels beaktandet av en ogiltig kompensationsåtgärd och dels avsaknaden av en analys av den kumulerade effekten på konkurrensen av ett gammalt oförenligt stöd som beviljats av de italienska myndigheterna (nedan kallat det italienska stödet) och som fortfarande inte betalats tillbaka, tillsammans med det godkända stödet.
(8)
Kommissionen bör därför anta ett nytt slutgiltigt beslut. I enlighet med tribunalens rättspraxis (7) får kommissionen för detta ändamål endast beakta de upplysningar som den hade tillgång till vid den tidpunkten, dvs. den 21 oktober 2008 (se avsnitt 6.2.2. Analysens tidsmässiga ram).
2. BESKRIVNING
(9)
Stödet i fråga är ett omstruktureringsstöd. Stödbeloppet är på 31 miljoner euro. Anslaget kommer från det franska ministeriet för ekonomi, finanspolitik och sysselsättning. Det stödmottagande företaget är FagorBrandt S.A., som äger flera dotterbolag som sysslar med produktion och saluföring.
(10)
De franska myndigheterna uppgav att FagorBrandt S. A med de tillgängliga resurserna och utan statliga stödet inte skulle kunna klara av sina svårigheter. Det direkta bidraget på 31 miljoner euro skulle enligt Frankrike göra det möjligt att finansiera hälften av omstruktureringskostnaderna (8).
(11)
Denna företagsgrupp (nedan kallad FagorBrandt) ingår indirekt i företaget Fagor Electrodomésticos S. Coop (nedan kallat Fagor), ett kooperativ bildat enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmarna (anställda). Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital.
(12)
Fagor ingår i sin tur i en grupp av kooperativ som heter Mondragón Corporación Cooperativa (nedan kallad MCC). Varje kooperativ inom gruppen har kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Fagor ingår i sektorsgruppen för industri inom MCC:s hushållsdivision.
(13)
FagorBrandt omsatte 903 miljoner euro 2007. Gruppen är verksam inom alla kategorier av stora hushållsapparater. Dessa omfattar tre stora produktfamiljer, nämligen tvätt (diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare och kombinerade tvättmaskiner/torktumlare), kyl och frys (kylar, frysboxar och frysskåp) samt matlagning (traditionella ugnar, mikrovågsugnar, spisar, spisplattor och spisfläktar).
3. SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDS
(14)
I beslutet att inleda förfarandet har kommissionen angett följande fem skäl till varför den tvivlar på att stödet är förenligt med riktlinjerna: risk för att förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag kringgås, risk för att skyldigheten att betala tillbaka oförenligt stöd kringgås, tvivel om att företaget kommer att återställa sin långsiktiga lönsamhet, otillräckliga kompensationsåtgärder, tvivel om att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, särskilt när det gäller det stödmottagande företagets bidrag.
3.1. Risk för att förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag kringgås
(15)
FagorBrandt bildades i januari 2002. Enligt punkt 12 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade omstruktureringsriktlinjerna) (9) betraktas det som ett nybildat företag fram till januari 2005, dvs. tre år efter det att det bildades. Detta är samma period som företag undantas från skatt enligt artikel 44f i den allmänna skattelagen (nedan kallat stödet enligt artikel 44f). När kommissionen i december 2003 förklarade att detta stöd var oförenligt och krävde att det skulle betalas tillbaka (10) var FagorBrandt ett nybildat företag. Enligt punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna var det därför inte berättigat till omstruktureringsstöd. Vid den tidpunkt då företaget inte längre utgjorde ett nybildat företag och följaktligen blev berättigat att motta omstruktureringsstöd hade Frankrike fortfarande inte betalat tillbaka det stöd som förklarades oförenligt i december 2003, vilket skulle kunna ses som ett sätt att kringgå förbudet i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna.
3.2. Risk för att skyldigheten att betala tillbaka oförenligt stöd kringgås
(16)
Kommissionen konstaterar att det anmälda stödet till stor del verkar ha till syfte att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f. Kommissionen har därför uttryckt tvivel beträffande detta stöd och frågar sig om det anmälda stödet inte är ett sätt att kringgå skyldigheten att betala tillbaka det oförenliga stödet och således göra återvinningen av detta stöd helt verkningslös.
3.3. Tvivel om företagets långsiktiga lönsamhet
(17)
När det gäller om företaget kan återställa sin långsiktiga lönsamhet är kommissionen tveksam på två punkter. Dels konstaterar kommissionen att omsättningen för 2007 beräknas öka med ca 20 % jämfört med föregående år och begär att få veta vad denna prognos grundas på, dels noterar kommissionen att omstruktureringsplanen inte anger hur FagorBrandt ska göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag har mottagit.
3.4. Otillräckliga kompensationsåtgärder
(18)
Kommissionen betvivlar dessutom att man kan acceptera att det inte har genomförts några ytterligare kompensationsåtgärder utöver dem som redan anges i omstruktureringsplanen. Kommissionen påpekar följande:
(i)
Enligt omstruktureringsriktlinjerna (punkterna 38-41) är stödmottagande företag som uppfyller kriteriet ”stora företag” skyldiga att vidta kompenserande åtgärder.
(ii)
Å ena sidan skulle FagorBrandt försvinna från marknaden utan stöd. Å andra sidan är FagorBrandts konkurrenter i huvudsak europeiska företag. Om FagorBrandt skulle försvinna skulle deras europeiska konkurrenter därför kunna öka sin försäljning och produktion betydligt.
(iii)
De åtgärder som redan har vidtagits kan inte betraktas som kompenserande åtgärder på grundval av punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna.
(iv)
Avslutningsvis har kommissionen framhållit att det i de omstruktureringsriktlinjer som var i kraft när ärendena Bull (11) och Euromoteurs (12) behandlades, vilka Frankrike anför som argument, inte fanns någon skyldighet att vidta kompenserande åtgärder. Kommissionen har även framhållit andra avgörande skillnader mellan dessa ärenden och det aktuella ärendet.
3.5. Tvivel när det gäller det stödmottagande företagets bidrag
(19)
Avslutningsvis har kommissionen uttryckt att den tvivlar på att villkoren i punkterna 43 och 44 i omstruktureringsriktlinjerna har uppfyllts. Dels har de franska myndigheterna inte inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels har de franska myndigheterna inte förklarat varifrån vissa belopp som räknas som ”stödmottagarens egen insats” kommer ifrån.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
4.1. Synpunkter från företaget Electrolux
(20)
Electrolux anger att det för att möta den globala konkurrensens utmaningar har genomfört omfattande och kostsamma omstruktureringsplaner. För att fortsätta vara konkurrenskraftigt har företaget varit tvunget att vidta drastiska åtgärder, däribland stängningen av åtta fabriker i Västeuropa, och har i huvudsak omlokaliserat produktionen till andra befintliga fabriker i Europa och de nya fabrikerna i Polen och Ungern. De flesta företag inom sektorn för stora hushållsapparater har genomfört liknande omstruktureringar. Detta företag protesterar därför mot att FagorBrandt ges stöd för att klara av en situation som resten av sektorn har varit tvungen att lösa utan liknande stöd. Stödet snedvrider konkurrensen i förhållande till andra företag.
4.2. Synpunkter från den andra konkurrenten
(21)
För det första anser denna konkurrent, som önskar vara anonym, att det planerade stödet inte gör det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet på lång sikt. Den anser att det krävs en omfattande industriell omorganisation för att företaget ska överleva. Denna konkurrent anser emellertid att FagorBrandt inte förfogar över de medel som krävs för de nödvändiga investeringarna. Stödet kommer heller inte att hjälpa FagorBrandt att nå den storlek som krävs för att förbättra sin position vid förhandlingarna gentemot de stora detaljhandlarna, vilka föredrar leverantörer med en betydande närvaro i Europeiska unionen.
(22)
För det andra anser konkurrenten att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt eftersom FagorBrandt skulle kunna hitta nödvändig finansiering för sin omstrukturering bland sina aktieägare och det kooperativ (dvs. MCC, däribland banken Caja Laboral) som det ingår i.
(23)
För det tredje anser konkurrenten att stödet riskerar att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Dels har de flesta av företagen inom denna sektor sin tillverkning i Europa och kan därför betraktas som europeiska (de asiatiska och turkiska konkurrenterna har bara en betydande närvaro när det gäller vissa produkter), dels är FagorBrandt den femte största aktören på den europeiska marknaden och har en stark ställning på de franska, spanska och polska marknaderna. I avsaknad av kompenserade åtgärder anser konkurrenten därför att kommissionen inte borde ha kunnat förklara stödet förenligt med riktlinjerna.
(24)
För det fjärde leder det olagliga stöd som Frankrike och Italien har betalat ut fram till två slutsatser. Dels är FagorBrandts svårigheter återkommande, vilket gör att dess lönsamhet kan ifrågasättas, dels kommer det anmälda stödet förmodligen att användas för att betala tillbaka olagligt stöd och på så sätt kringgå kravet på återbetalning.
4.3. Synpunkter från FagorBrandt
(25)
FagorBrandts synpunkter är snarlika de franska myndigheternas synpunkter, vilka återges nedan.
5. KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE
5.1. Frankrikes kommentarer om beslutet att inleda förfarandet
(26)
När det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag bestrider inte de franska myndigheterna att FagorBrandt måste betraktas som ett ”nybildat företag” under de tre år som följer på dess bildande i enlighet med punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna. De konstaterar emellertid att frågan om ett eventuellt omstruktureringsstöd till förmån för FagorBrandt endast började diskuteras under 2006 till följd av de svårigheter företaget hade haft från och med 2004 och med hänsyn till den försämrade finansiella situationen sedan 2005, dvs. under dess femte år. Företaget hade med andra ord inte några skäl att begära omstruktureringsstöd innan det befann sig i en situation som motiverade ett sådant stöd, dvs. under 2006. Frågan om ett eventuellt kringgående av ”treårsregeln” är därför ointressant.
(27)
När det gäller möjligheten att det anmälda stödet skulle göra återbetalningskravet verkningslöst påpekar Frankrike att företaget inte befinner sig i svårigheter enbart på grund av återbetalningen av detta stöd. De finansiella svårigheterna började i själva verket 2004 och situationen förvärrades kraftigt 2005 och 2006. Som kommissionen konstaterade i beslutet att inleda förfarandet befinner sig företaget verkligen i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna. Frankrike har kommit fram till att företaget därför är berättigat till ett omstruktureringsstöd, om övriga villkor för ett sådant stöd i övrigt är uppfyllda. Frågan om företaget hade eller inte hade passerat kulmen på sina svårigheter 2007 eller 2008 om det inte skulle ha behövt betala tillbaka stödet är ointressant eftersom återbetalningen av stödet är obligatoriskt, vilket också framgår av kommissionens negativa beslut från 2003 om ordningen enligt artikel 44f. Det är således de allt större finansiella svårigheterna som motiverar begäran om stöd, svårigheter som härrör från kostnaderna för den omstrukturering som företaget redan har genomfört, det faktum att omstruktureringen inte har slutförts samt alla övriga utgifter som företaget måste ta hänsyn till, inklusive återbetalningen av stödet.
(28)
När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten och de två tvivel som anges i beslutet att inleda förfarandet konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller prognosen om att omsättningen under 2007 ska öka med 20 % i förhållande till omsättningen under 2006 beror detta främst på förändringen av de verksamheter som FagorBrandt var inblandad i 2006. När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av det olagliga stöd som det italienska dotterbolaget har mottagit (beviljat inom ramen för Brandt Italias övertagande av Ocean Spas verksamheter för hushållsapparater) anger de franska myndigheterna att denna återbetalning inte borde påverka företagets lönsamhet, med tanke på att det belopp som till sist betalades ut till Brandt Italia understeg 200 000 euro. Återstoden stod säljaren av de aktuella verksamheterna för.
(29)
När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder upprepar Frankrike att företaget redan 2004 avyttrade företaget Brandt Components (anläggningen i Nevers). Företaget har dessutom minskat sin produktionskapacitet genom att stoppa produktionen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar. De franska myndigheterna påpekar dessutom att stödet innebär en mycket liten risk för att konkurrensen ska snedvridas, vilket minskar behovet av kompenserande åtgärder. FagorBrandt har i själva verket bara [0-5] % (13) av marknaden på Europanivå, vilket är mycket lite i förhållande till dess viktigaste konkurrenter. De franska myndigheterna anser dessutom att företagets närvaro på marknaden minskar risken för oligopol. Under det formella granskningsförfarandet har de franska myndigheterna föreslagit ytterligare kompenserande åtgärder.
(30)
När det gäller kommissionens tvivel om att stödet är begränsat till ett minimum och det stödmottagande företagets eget bidrag konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av stödet i kostnaderna för omstruktureringen anger de att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betecknas som omstruktureringskostnader. När det gäller ”det stödmottagande företagets egen insats”, som det kallas i anmälan, förklarar de franska myndigheterna att det rör sig om banklån.
5.2. Frankrikes kommentarer om de berörda parternas synpunkter
(31)
När det gäller Electrolux kommentarer framhåller Frankrike att de omstruktureringsåtgärder som Electrolux och andra konkurrenter har vidtagit inte hade som mål att avhjälpa en svår ekonomisk situation utan i stället att stärka företagens position på marknaden för stora hushållsapparater. Frankrike anser följaktligen att dessa förhållanden inte är jämförbara med förhållandena i FagorBrandts fall och att dessa konkurrenter för övrigt har betydligt större finansiella resurser eftersom de är mycket större.
(32)
När det gäller de kommentarer om FagorBrandts långsiktiga lönsamhet som lämnades av det företag som har begärt att få vara anonymt framhåller de franska myndigheterna för det första att FagorBrandt har vidtagit åtgärder för att i första hand hejda förlusterna och stärka marginalen för att så småningom kunna nå en bättre position på marknaden, framför allt genom att utveckla […].
(33)
När det gäller påståendet att stödet inte begränsas till ett minimum eftersom FagorBrandt skulle kunna finansieras av sina aktieägare framhåller de franska myndigheterna att MCC inte är ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Inom denna kooperativa rörelse är varje kooperativ, inklusive Fagor och banken Caja Laboral, oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka är företagets ägare. FagorBrandt kan därför bara räkna med finansiellt stöd från Fagor, som begränsas till dess aktuella kapacitet. Förvärvet av FagorBrandt har minskat Fagors finansiella handlingsutrymme och Fagor kan i dagsläget inte bevilja finansiering över ett visst tröskelvärde.
(34)
Som svar på de påstådda negativa konsekvenserna för konkurrensen noterar de franska myndigheterna för det tredje vissa motsägelser i synpunkterna från den berörda part som har begärt att vara anonym. Å ena sidan påstår denna part att stödet kommer att påverka konkurrensförhållandena på den europeiska marknaden, å andra sidan bekräftar den att FagorBrandt är alltför litet i förhållande till sina viktigaste konkurrenter, vilket hotar dess lönsamhet. När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder påpekar de franska myndigheterna dessutom att de redan genomfört betydande kompenserande åtgärder och att de föreslår att nya ska genomföras.
(35)
När det gäller de påståenden som baseras på tidigare beviljat olagligt stöd från Frankrike och Italien påpekar Frankrike för det fjärde att syftet med detta olagliga stöd inte var ett omstruktureringsprogram för företaget utan ett system för att behålla arbetstillfällen inom landet. Frankrike framhåller dessutom, på grundval av de upplysningar som FagorBrandt översände till kommissionen den 17 december 2007, att det inte finns något verkligt samband mellan det beviljade stödet (ca 20 miljoner euro i nettostöd efter skatt) och det oförenliga stödet (ca 27,3 miljoner euro inklusive ränta). Omstruktureringskostnaderna beräknas dessutom till 62,5 miljoner euro och är därmed betydligt högre än det begärda omstruktureringsstödet. Avslutningsvis framhåller de franska myndigheterna att utgifterna tar ut varandra.
(36)
När det gäller de kommentarer som FagorBrandt har översänt till kommissionen anger de franska myndigheterna att de håller med om dessa klargöranden, framför allt eftersom de kompletterar deras egna synpunkter.
6. BEDÖMNING AV STÖDET
6.1. Förekomsten av stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
(37)
Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den motsvarar ett bidrag från franska staten och finansieras därför med statliga medel och belastar staten. Åtgärden avser endast FagorBrandt och är alltså selektiv. Bidraget gynnar FagorBrandt genom att företaget ges ytterligare resurser och inte behöver upphöra med sin verksamhet. Denna åtgärd hotar således att förvränga konkurrensen mellan tillverkarna av stora hushållsapparater. Slutligen kännetecknas marknaden för stora hushållsapparater av omfattande handel mellan medlemsstaterna. Därför slår kommissionen fast att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd. Frankrike bestrider inte detta beslut.
6.2. Rättslig grund för bedömningen
6.2.1. Rättslig grund för stödets förenlighet
(38)
I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget anges undantag för den generella oförenlighet som avses i punkt 1 i denna artikel. Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget kan inte tillämpas i det aktuella fallet.
(39)
Vad gäller undantagen i artikel 107.3 i EUF-fördraget konstaterar kommissionen att eftersom stödet inte har något regionalt syfte och undantaget i led b i denna punkt inte är tillämpligt kan endast undantaget i led c tillämpas. I detta led anges att statligt stöd kan godkännas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter när det inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta fall har stöden beviljats i syfte att återställa den långsiktiga lönsamheten för ett företag som befinner sig i svårigheter. I omstruktureringsriktlinjerna har kommissionen redogjort för hur den bedömer ett sådant stöds förenlighet. Det är följaktligen riktlinjerna som fungerar som den rättliga grunden för bedömningen. Kommissionen anser att inga andra gemenskapsbestämmelser skulle kunna tillämpas i det aktuella fallet. Frankrike har dessutom inte anfört något annat undantag i EUF-fördraget. Ingen av de andra berörda parterna har heller kritiserat valet av denna rättsliga grund, vilken redan meddelats i beslutet att inleda förfarandet.
6.2.2. Analysens tidsmässiga ram
(40)
Enligt tribunalens rättspraxis (14) måste kommissionen efter en ogiltigförklaring av ett av sina beslut uteslutande basera sin nya analys på de upplysningar som den hade tillgång till när det ogiltigförklarade beslutet antogs, dvs. den 21 oktober 2008 i det aktuella fallet.
(41)
Händelser som eventuellt inträffat efter den 21 oktober 2008 får alltså inte beaktas. Förändringar eller tendenser på marknaden eller sådana som rör det stödmottagande företagets situation bör inte tas med i analysen. På samma sätt tar kommissionen inte hänsyn till den period för verkställande av omstruktureringsplanen som inleddes efter oktober 2008 (15).
(42)
På samma sätt har kommissionen varken någon skyldighet att göra om den förberedande handläggningen av ärendet eller att komplettera det med ny teknisk sakkunskap (16). Ogiltigförklaringen av en akt som i sin tur stoppar ett administrativt förfarande som består av olika etapper innebär inte nödvändigtvis att hela förfarandet ogiltigförklaras. När kommissionens analys (liksom i detta fall), trots de undersökningar som möjliggör en omfattande analys av stödets förenlighet, blir ofullständig och dessutom innebär att beslutet blir olagligt kan förfarandet för att ersätta detta beslut baseras på de undersökningar som redan har utförts (17).
(43)
Eftersom kommissionen dessutom måste basera sin nya analys uteslutande på de upplysningar som den förfogade över i oktober 2008, sådana upplysningar som de franska myndigheterna och FagorBrandt redan har tagit ställning om, behöver man inte konsultera dem igen (18). Slutligen har berörda tredjeparters rätt att lämna synpunkter tillgodosetts genom offentliggörandet i Europeiska unionens offentliga tidning av beslutet att inleda förfarandet (19) och ingen bestämmelse i förordning nr 659/1999 hindrar att man på nytt ger dem den denna möjlighet eftersom den ursprungliga omstruktureringsplanen har ändrats under prövningen (20).
(44)
Detta beslut baseras således endast på de uppgifter som fanns tillgängliga den 21 oktober 2008.
6.3. Företagets berättigande till omstruktureringsstöd
(45)
För att kunna komma i fråga för omstruktureringsstöd måste företaget först och främst kunna betraktas som ett företag i svårigheter enligt avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna.
(46)
I punkt 24 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen att företaget verkade vara i svårigheter i den mening som avses i punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna. I punkt 27 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen dessutom att företagets svårigheter, i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna, hade blivit för allvarliga för att de skulle kunna finansieras av de spanska aktieägarna. Tvärtemot denna preliminära bedömning anser den konkurrent som har begärt att få vara anonym att FagorBrandt skulle ha kunnat få det nödvändiga finansiella stöd som behövdes för att klara av sina svårigheter av Fagor och MCC. Frågan är därför om den preliminära bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet måste ändras. Kommissionen konstaterar att konkurrenten baserar sitt påstående på en pressartikel (21) av vilken det framgår att Fagor enkelt kan frigöra medel på de finansiella marknaderna. Kommissionen konstaterar emellertid att denna artikel är från april 2005 och att Fagors finansiella situation kraftigt har försämrats sedan dess. De franska myndigheterna påpekar i detta sammanhang att Fagors finansiella skuld (utan konsolidering av FagorBrandts skulder) tredubblades under 2005, framför allt efter förvärvet av FagorBrandts aktier och de tunga industriinvesteringarna hos Fagor. Utöver detta sköt Fagor till 26,9 miljoner euro till FagorBrandt 2006. Sammantaget har detta i praktiken tömt kooperativets skuldsättningskapacitet och skuldsättningsnivåerna överstiger klart de tröskelvärden som generellt är tillåtna.
(47)
Dessutom förklarade de franska myndigheterna att Fagor, ensam aktieägare av företagsgruppen FagorBrandt, är ett kooperativ som utgörs av anställda och som bildats enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmar som endast utgörs av anställda. Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital.
(48)
På grund av denna juridiska form får Fagor själv inte öka det tillgängliga kapitalet åt aktietecknarna. Kooperativet får endast öka sitt kapital genom att ansöka om det bland sina egna medlemmar, vars ekonomiska kapacitet begränsas till deras egna besparingar. Utvecklingen kan endast finansieras genom att ta banklån eller emittera obligationslån.
(49)
MCC är den grupp av kooperativ som Fagor ingår i. I denna grupp har varje kooperativ kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Med andra ord föreligger inget ägarförhållande mellan Fagor och MCC. MCC är alltså inte ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Varje kooperativ som tillhör denna grupp, t.ex. Fagor och banken Caja Laboral, är oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka motsvarar företagets ägare. Förbindelserna mellan MCC och dess medlemmar är alltså inte desamma som de i en traditionell vinstdrivande grupp.
(50)
På grund av sin juridiska form kunde MCC därför inte anskaffa kapital i egenskap av ett aktiebolag, och kan inte heller ses som ett moderbolag i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna. FagorBrandt kunde alltså inte räkna med stöd från sitt moderbolag, Fagor, med tanke på dess begränsade bidragsförmåga.
(51)
Kommissionen anser därför inte att man behöver se över den bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller företagets rätt till stöd på grundval av punkterna 11 och 13 i omstruktureringsriktlinjerna.
(52)
När det gäller företagets rätt till stöd på grundval av de villkor som anges i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna betvivlas denna bara på en punkt i beslutet att inleda förfarandet, närmare bestämt när det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag (se avsnitt 3 ovan, Skäl till att förfarandet inleds).
(53)
Kommissionen har granskat företagets finansiella situation. Resultatet visas i tabell 1 nedan. Det framgår tydligt att företaget under sina tre första år, även om det hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f, inte uppfyllde de kriterier som anges i punkterna 10 och 11 i omstruktureringsriktlinjerna för att kunna betraktas som ett företag i svårigheter. När det gäller punkt 10 i omstruktureringsriktlinjerna framgår det att även om företaget hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004 (dvs. månaden efter kommissionens slutliga negativa beslut) skulle det fortfarande inte ha förlorat hälften av sitt egna kapital 2004. När det gäller punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna skulle företaget, även om det hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004, bara ha fått ett enda förlustår (2004), vilket inte räcker för att betraktas som ett företag i svårigheter enligt denna punkt. Det måste därför konstateras att företagsgruppen FagorBrandts finansiella svårigheter förvärrades från och med 2005, på ett sådant sätt att företaget utan tvekan skulle kunna ha betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna (dvs. ett företag som ”utan ingripanden från de offentliga myndigheterna /…/ med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt”), från och med det påföljande året (med hänsyn till skyldigheten att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f) och tveklöst 2007.
Tabell 1
Miljoner euro
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omsättning
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Kassaflöde
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Nettoresultat
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Eget kapital
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Kommissionen noterar dessutom att Fagor-gruppen under det tredje kvartalet 2005 beslutade att köpa 90 % av aktierna i företaget till en kostnad av [150-200] miljoner euro. Detta visar att marknaden inte betraktade företaget som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringslinjerna, dvs. ett företag som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt.
(55)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att företaget, som bildades i januari 2002, inte kunde betraktas som ett företag i svårigheter under sina tre första år, även om det omedelbart hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f. Den anser följaktligen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f- dvs. tre år efter bildandet av FagorBrandt - inte har medfört att man på konstgjord väg har hållit liv i ett företag som annars skulle ha försvunnit från marknaden. Kommissionen anser också att företaget under denna period inte hade några skäl att begära omstruktureringsstöd. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f inte utgör ett kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till förmån för nybildade företag i den mening som avses i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna.
(56)
Sammanfattningsvis har tvivlen kring företagets rätt till stöd skingrats och kommissionen anser att företaget uppfyller villkoren i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna.
6.4. Bestämmelser som rör tidigare olagligt och oförenligt stöd
6.4.1. Stödet från Frankrike
(57)
På grundval av punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, och med tanke på att det anmälda stödet i huvudsak verkar vara inriktat på att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, framför kommissionen i punkt 30 i beslutet att inleda förfarandet vissa tvivel om huruvida det anmälda stödet innebär att återbetalningsskyldigheten kringgås och görs verkningslöst.
(58)
Vid sin bedömning av denna fråga har kommissionen tagit hänsyn till följande:
(59)
För det första är det enligt fast rättspraxis så att återbetalningen av oförenligt stöd inklusive ränta gör det möjligt att återupprätta situationen så som den såg ut innan stödet betalades ut och på sätt undanröja den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar. I det aktuella fallet är syftet med återbetalningen av stödet enligt artikel 44f inklusive ränta - som är ett villkor för utbetalningen av det nya stödet - följaktligen att återupprätta situationen så som den såg ut innan detta stöd betalades ut.
(60)
För det andra är företaget berättigat till omstruktureringsstöd. Först och främst härrör företagets finansiella svårigheter inte från återbetalningen av det oförenliga stödet. De beror på andra saker, vilka har orsakat förlusterna sedan 2004 (se tabell 1 ovan). Den framtida återbetalningen av det oförenliga stödet kommer bara att förvärra dessa svårigheter till dess att företaget når en punkt där det inte kan klara sig utan statligt stöd. För det andra har det genomförts en omstrukturering av verksamheten till en kostnad av 62,5 miljoner euro. Detta visar att den operationella omstrukturering som krävs för att återställa lönsamheten medför stora kostnader som är väsentligt högre än återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, som uppgår till 22,5 miljoner euro exklusive ränta. Allt detta visar att FagorBrandt är ett företag i svårigheter och att dess existens hotas. Som alla företag som befinner sig i en sådan situation är det därför berättigat till omstruktureringsstöd om det uppfyller de övriga villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna.
(61)
För det tredje konstaterar kommissionen i sitt beslut från 1991 om målet Deggendorf (22) att ”det stöd som på ett rättsstridigt sätt har beviljats och som Deggendorf sedan 1986 nekar att återbetala och de ifrågavarande nya stöden […] skulle få den kumulerade verkan att detta företag erhöll en orimlig och oskälig fördel som förändrar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset”. Kommissionen ansåg att de nya stöden var förenliga under förutsättning att ”myndigheterna [skjuter upp] utbetalningen till Deggendorf av det stöd […] tills de har drivit in det [oförenliga] stöd […]”. I sin dom av den 15 maj 1997 (23) bekräftade domstolen kommissionens syn. Kommissionen har därför antagit flera beslut där den följer samma synsätt, dvs. den anser ett nytt stöd är förenligt samtidigt som den kräver att utbetalningen av stödet ska skjutas upp tills det olagliga stödet har betalats tillbaka (24). Kommissionen konstaterar att det i det aktuella fallet - från den tidpunkt som det nya stödet uppfyller de villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna - inte finns något som hindrar att samma synsätt kan tillämpas som i målet Deggendorf, dvs. att det nya stödet kan anses förenligt på villkor att utbetalningen av stödet skjuts upp tills stödet enligt artikel 44f har betalats tillbaka.
(62)
Mot bakgrund av ovanstående har kommissionens tvivel skingrats.
(63)
Inom ramen för detta skulle kommissionen vilja lägga till följande precisering. I punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna åläggs kommissionen att inom ramen för prövningen av ett omstruktureringsstöd ”för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte har betalats tillbaka.” Som anges i fotnot 14 i omstruktureringsriktlinjerna baseras denna bestämmelse på domen i målet Deggendorf (25). I det aktuella fallet åtar sig Frankrike att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f innan man börjar betala ut det nya stödet. I detta beslut är kommissionen, med stöd av domen i målet Deggendorf, skyldig att fullgöra detta åtagande på villkor att det anmälda stödet är förenligt. På så sätt ser den till att det inte blir någon kumulativ effekt av det gamla och det nya stödet och att det gamla stödet betalas tillbaka.
6.4.2. Det olagliga stödet från Italien
(64)
Den 21 oktober 2008 var Brandt Italia, FagorBrandts italienska dotterbolag, betalningsskyldig för en del av det stöd som beviljats av de italienska myndigheterna. Detta stöd förklarades oförenligt av kommissionen i dess beslut av den 30 mars 2004 (26).
(65)
Liksom påpekas i skäl (61) bekräftar domen i målet Deggendorf (27) att kommissionen inte överskrider sin bestämmanderätt när den kräver att det tidigare stödet ska betalas tillbaka som ett förhandsvillkor för att det nya stödet ska betalas ut. För det fall kommissionen ställer som villkor för det planerade stödet att ett eller flera tidigare stöd dessförinnan ska återkrävas, är kommissionen däremot inte skyldig att undersöka den kumulativa effekt på konkurrensen som dessa stöd kan ge upphov till. Ett sådant villkor gör det möjligt att förhindra att den fördel som det planerade stödet ger kumuleras med fördelarna från tidigare stöd (28).
(66)
På så sätt kan kommissionen inom ramen för sin bestämmanderätt kräva in sådana oförenliga stöd som en förutsättning för utbetalningen av nya stöd (29) istället för att tillämpa punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, vilket gör det möjligt för kommissionen att beakta den kumulerade effekten av det olagliga stödet och det nya stödet.
(67)
På grund av de särskilda omständigheterna kring det här fallet så avser kommissionen likväl att tillämpa punkt 23 i riktlinjerna. Kommissionen ska i det aktuella fallet anta ett nytt beslut till följd av tribunalens ogiltigförklaring av dess beslut av den 21 oktober 2008. I detta sammanhang får kommissionen inte beakta de upplysningar som den inte förfogade över vid datumet för det första beslutet. Kommissionen får alltså varken hänsyn till nya skyldigheter som medlemsstaten kan ha ålagt eller återbetalningar av de olagliga stöden som kan ha gjorts efter detta datum.
(68)
Eftersom tribunalens dom av den 14 februari 2012 dessutom uppmuntrar detta (30) ska kommissionen följaktligen undersöka den kumulerade effekten av det italienska stödet och det anmälda omstruktureringsstödet på konkurrensen.
(69)
Det är dock viktigt att först och främst fastställa storleken på det italienska stödet som bör beaktas per den 21 oktober 2008.
(70)
FagorBrandt beräknar att Brandt Italias återbetalning av det italienska stödet till troligtvis understiger 200 000 euro.
(71)
FagorBrandt köpte i själva verket 2003, genom sitt dotterbolag Brandt Italia, fabriken i Verolanuova och dess aktier i företaget Ocean, som hade ingått en ackorduppgörelse. Brandt Italia erbjöd 10 miljoner euro för de berörda aktierna.
(72)
Eftersom detta belopp ansågs för lågt av de förvaltare som domstolen utsett för Ocean ville de italienska myndigheterna utvidga bestämmelserna i ordningarna ”Mobilita” och ”Cassa Integrazione” till detta återtagande, eftersom dessa bestämmelser har förklarats förenliga med tillämplig EU-lagstiftning. De föreskriver i synnerhet att företag som anställer arbetstagare som blivit arbetslösa kan beviljas undantag från arbetsgivaravgifter. Målet med utvidgningen av dessa åtgärder var att köparens vinst skulle öka priset på berörda aktierna i motsvarande omfattning.
(73)
De italienska myndigheterna offentliggjorde därför ett lagdekret den 14 februari 2003 som föreskrev att den som köper tillgångar i företag som ingått ackorduppgörelse, och som har fler än 1 000 anställda, ska befrias från sociala avgifter och få bidrag för varje anställd. Brandt Italias förvärv av Ocean SpA:s verksamheter för hushållsapparater den 7 mars 2003 omfattades av denna ordning som inrättats genom ovannämnda lagdekret. Därför ökade dessa undantag (som beräknas till 8,5 miljoner euro) det pris som föreslogs av Brant Italia, vilket på så sätt uppgick till 18,5 miljoner euro.
(74)
I sitt beslut av den 30 mars 2004 (31) ansåg kommissionen att lagdekretet av den 14 februari 2003, som omvandlades till lag den 17 april 2003, utgjorde en ordning med olagligt och oförenligt stöd. Efter det att kommissionen upplyste Brandt Italia om detta erhöll företaget genom handelsdomstolen i Brescia den 5 juli 2004 en kvarstadsbeläggning av den sista delbetalningen av priset (5,7 miljoner euro). Det har förlikat med Oceans förvaltare för att få tillbaka det överskottsbelopp som har betalats. Brandt Italia ansåg att italienska staten i själva verket borde betala tillbaka det olagliga stödet till det faktiska stödmottagande företaget.
(75)
Även om mottagaren av stödet i fråga i enlighet med den ordning som fördömdes av kommissionen var Brandt Italia (företaget beviljades i själva verket undantag) beräknade FagorBrandt att den slutgiltiga nyttan av detta stöd nästan helt hade överförts till de fordringsägare som registrerades av de av domstolen utsedda förvaltarna för Ocean, genom det ökade priset på tillgångarna (en höjning av priset på 8,5 miljoner jämfört med de 8 624 283 euro som faktiskt beviljades genom undantagen). Därför ansåg de franska myndigheterna att Brandt Italia/FagorBrandts utestående saldo uppgick till 124 283 euro, plus ränta.
(76)
De italienska myndigheterna lämnade emellertid uppgifter till kommissionen som ogiltigförklarade detta resonemang.
(77)
Den 13 maj 2008 översände de italienska myndigheterna två domar från domstolen i Brescia till kommissionen. Dessa rör de rättstvister som det nationella centralinstitutet för social trygghet (Istituto Nazionale della Previdenza Soziale, INPS) åberopade mot Brandt Italia angående fastställandet av storleken på stödet, nämligen de undantag från sociala avgifter som hade beviljats Brandt Italia.
(78)
Den första domen av den 1 februari 2008 skjuter upp det betalningskrav som ställdes av INPS vid mötet med Brandt Italia den 18 december 2007. INPS överklagade denna dom. Den 29 april 2008 ogiltigförklarade appellationsdomstolen det tillfälliga upphävandet av betalningskravet.
(79)
Den tredje domen av den 8 juli 2008, som översändes till kommissionen den 20 oktober 2008, gav INPS rätt i frågan om fällningen av Brandt Italia och en fullständig återbetalning av stödet. Denna dom meddelades Brandt Italia den 15 september 2008.
(80)
Mot bakgrund av dessa upplysningar bör kommissionen alltså slå fast hur mycket Brandt Italia/FagorBrandt ska betala tillbaka, beräknat per den 21 oktober 2008. I detta avseende noterar kommissionen att domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 dömer Brandt Italia att betala tillbaka 8 890 878,02 euro.
(81)
Emellertid anser kommissionen att man från denna summa måste dra av det kvarstadsbelagda beloppet, dvs. 5,7 miljoner. Efter domen från handelsdomstolen i Brescia av den 5 juli 2004 har Brandt Italia i själva verket (som en försiktighetsåtgärd) inte haft tillgång till detta frysta belopp. Detta beslut fattas med grund i det beslut som kommissionen antog den 30 mars 2004 och tar hänsyn till behovet av denna återbetalning, men också det faktum att detta belopp inte kan röras. Den 21 oktober 2008 kunde man alltså anta att detta belopp skulle ha använts för att betala tillbaka en del av stödet i fråga. Denna slutsats styrks av följande faktum:
-
Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 specificerar i skäl 18 att såväl köpare av företag som befinner sig i svårigheter som företag som befinner sig i svårigheter skulle kunna omfattas av den fördömda stödordningen. Med andra ord hade man kunnat förutse att Ocean skulle stå för åtminstone en del av återbetalningen.
-
Domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 nämner förekomsten av detta frysta belopp på ett kvarstadsbelagt konto och anser att det är ”uppenbart” att denna summa skulle kunna användas för att delvis ersätta INPS.
(82)
Med beaktande av de uppgifter som läggs fram i skälen 76-81 anser kommissionen följaktligen att den slutgiltiga storleken på det italienska stödet som ska beaktas i denna analys uppgår till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008.
(83)
När det gäller räntan anser kommissionen att det datum som ska beaktas för att fastställa beloppet inte är datumet för den faktiska återbetalningen av stödet utan det datum då beslutet ogiltigförklarade, eftersom kommissionen i det aktuella fallet analyserar det franska stödets förenlighet per den 21 oktober 2008. Den 21 oktober 2008 kumuleras det franska stödet med det italienska stödet, inklusive ränta fram till detta datum. Kommissionen måste således beakta alla dessa uppgifter och inte lägga till räntan fram till datumet för den faktiska återbetalningen.
(84)
För övrigt försvinner den fördel som räntorna mellan den 21 oktober 2008 och datumet för den faktiska återbetalningen innebär genom själva återbetalningen, som naturligtvis måste inkludera denna.
(85)
FagorBrandt förfogade följaktligen över en summa på 3 190 878,02 euro (plus ränta) utöver de 31 miljoner i stöd som hade beviljats av de franska myndigheterna. Denna fördel inverkar på konkurrensen: företaget hade tillgång till extra likvida medel som det inte hade haft tillgång till enligt normala marknadsmässiga villkor (dvs. utan det oförenliga italienska stödet).
(86)
I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna och tribunalens dom av den 14 februari 2012 avser kommissionen pröva den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet inom ramen för analysen av det sistnämnda stödets förenlighet.
(87)
Prövningen av den kumulerade effekten föranledde kommissionen att utföra en dubbelkontroll: Dels bör kommissionen kontrollera huruvida de kompenserande åtgärderna (se skäl (89) och följande, i synnerhet (118) och följande) gör det möjligt att med exakthet kompensera den påverkan på konkurrensen som FagorBrandts extra likvida medel innebär, dels vill kommissionen se till att det stödmottagande företagets egna bidrag inte inkluderar något stöd (se skäl (154) och följande). Man kan nämligen inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag.
(88)
Vid dubbelkontrollen kan kommissionen ställa nya krav på den berörda medlemsstaten, oberoende av eventuella påståenden från denna (vilka kommissionen i det aktuella fallet inte får beakta om de formulerades efter den 21 oktober 2008). Punkt 46 i omstruktureringsriktlinjerna bekräftar detta: ”kommissionen [kan] fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda medlemsstaten inte har åtagit sig att vidta sådana åtgärder”.
6.5. Förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen
6.5.1. Analys av nödvändigheten av de kompenserande åtgärderna
(89)
I punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna anges att för att omstruktureringsstöd ska kunna godkännas av kommissionen måste kompenserande åtgärder vidtas för att mildra stödets negativa effekter på handelsvillkoren. I annat fall måste stödet anses ”strida mot det gemensamma intresset” och förklaras oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta villkor yttrar sig ofta i en begränsning av den närvaro som företaget får ha kvar på sin marknad eller sina marknader under omstruktureringsperioden.
(90)
I sin anmälan påstod Frankrike att det i det aktuella fallet inte verkade nödvändigt med kompenserande åtgärder, framför allt eftersom stödet inte skulle leda till någon otillbörlig snedvridning. I punkterna 37, 38 och 40 i beslutet att inleda förfarandet förklarar kommissionen kort varför den avvisar detta påstående.
(91)
I följande skäl kommer kommissionen mer i detalj att förklara varför den anser att stödet leder till en snedvridning och varför det - tvärtemot vad de franska myndigheterna påstår - är nödvändigt att genomföra de kompenserande åtgärderna.
(92)
Som redan har angetts är FagorBrandt verksamt inom sektorn för tillverkning och saluföring av stora hushållsapparater till detaljhandlare (till skillnad från distribution och försäljning till privatpersoner). När det gäller den geografiska dimensionen för marknaden för stora hushållsapparater har kommissionen tidigare ansett att det åtminstone fanns en unionsdimension, framför allt på grund av avsaknaden av hinder för tillträde till marknaden, teknisk harmonisering och de relativt låga transportkostnaderna (32). Uppgifterna från FagorBrandt och de två konkurrenter som har inkommit med synpunkter bekräftar att marknaden har en unionsdimension.
(93)
Kommissionen anser att ett omstruktureringsstöd automatiskt snedvrider konkurrensen genom att stödmottagaren kan stanna kvar på marknaden och genom att de konkurrerande företagens utveckling bromsas av detta. Det motverkar därför att de minst effektiva företagen försvinner från marknaden, vilket enligt punkt 4 i omstruktureringsriktlinjerna ”är ett normalt inslag i marknadsekonomin”. Det anmälda stödet till förmån för FagorBrandt leder därför till att konkurrensen snedvrids enligt ovan. Kommissionen konstaterar dock att följande aspekter tenderar att begränsa de negativa konsekvenserna av denna snedvridning av konkurrensen. För det första har FagorBrandt en marknadsandel på högst [0-5] % av marknaden för stora hushållsapparater (33). För det andra finns det på denna marknad fyra konkurrenter som har en marknadsandel på 10 % eller mer (Indesit, Whirlpool, BSH och Electrolux) (34). Den konkurrent som har begärt att få vara anonym medger dessutom att FagorBrandt är en relativt liten aktör på den europeiska marknaden (se ovan för de tvivel som konkurrenten har framfört när det gäller återställandet av företagets lönsamhet och som är kopplade till företagets ringa storlek), och att dess andel av marknaden minskar (35). För det tredje är stödbeloppet begränsat i förhållande till FagorBrandts omsättning i Europa (stödet motsvarar mindre än 4 % av omsättningen 2007), och ännu mer i förhållande till omsättningen för de fyra främsta aktörerna på marknaden, vars omsättning är större än FagorBrandts (36).
(94)
Även om det i föregående skäl görs en granskning av den snedvridning av konkurrensen som stödet skapar är det - vilket anges i punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna, som i sin tur grundar sig på artikel 107.3 c i EUF-fördraget - även nödvändigt att analysera hur stora ”de negativa effekterna på handelsvillkoren” mellan medlemsstaterna är. Såsom redan har konstaterats i punkt 38 i beslutet att inleda förfarandet snedvrider stödet lokaliseringen av de ekonomiska verksamheterna mellan medlemsstaterna, och därigenom handelsutbytet mellan dessa. FagorBrandt är ett företag som har större delen av sin produktion och merparten av sina anställda i Frankrike ([80-100] % av företagets produkter tillverkas i Frankrike). Utan statligt stöd från Frankrike skulle FagorBrandt snabbt försvinna från marknaden. De produkter som tillverkas vid FagorBrandts anläggningar konkurrerar emellertid främst med produkter som konkurrenterna tillverkar i andra medlemsstater. (37). Om FagorBrandt skulle försvinna från marknaden skulle därför dess europeiska konkurrenter väsentligt kunna öka sin försäljning och följaktligen även sin tillverkning. Stödet får till effekt att verksamheter blir kvar i Frankrike i stället för att flyttas till andra medlemsstater. Genom att det minskar exportmöjligheterna till Frankrike för de konkurrenter som finns i andra medlemsstater får detta därför en negativ effekt på handelsvillkoren (38). Stödet minskar dessutom försäljningsmöjligheterna till de länder dit FagorBrandt kommer att fortsätta att exportera sina produkter. Med tanke på hur stor FagorBrandts försäljning är och hur många anställda företaget har är de negativa effekterna på handelsvillkoren inte obetydliga.
(95)
Mot bakgrund av ovanstående analys anser kommissionen att det är nödvändigt med rejäla (dvs. inte obetydliga), men trots det begränsade, kompenserande åtgärder.
6.5.2. Analys av de åtgärder som redan har vidtagits
(96)
I punkt 39 i beslutet att inleda förfarandet framförde kommissionen tvivel om huruvida de åtgärder som de franska myndigheterna har anmält kan betraktas som kompenserande åtgärder. I punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna anges följande: ”Avskrivning och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändiga för att återställa lönsamheten kommer inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna.” Det verkar som att alla åtgärder som de franska myndigheterna beskriver faller inom tillämpningsområdet för detta undantag. Inom ramen för det formella granskningsförfarandet har Frankrike upprepat att man ansåg att den stoppade tillverkningen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar samt försäljningen av Brandt Components utgjorde tre betydande kompensationsåtgärder. Kommissionen har därför gjort en närmare analys av dessa åtgärder och kommit fram till följande slutsatser:
(97)
När det gäller nedläggningen under 2005 av fabriken för tillverkning av frysboxar (Lesquin-anläggningen) har Frankrike i sin anmälan av den 6 augusti 2007 angett att denna anläggning som tillverkade frysboxar och vinskåp för hela FagorBrandt gruppen, hade nått en storlek … som inte gjorde det möjligt för den att vare sig täcka sina rörliga eller fasta kostnader och hade en driftsförlust på 5,8 miljoner euro 2004. Det råder därför inget tvivel om att det i det aktuella fallet rör sig om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten (39) och att den inte kan betraktas som en kompensationsåtgärd enligt punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna.
(98)
När det gäller den stoppade tillverkningen av fristående mikrovågsugnar vid anläggningen i Azenay, rör det sig också om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten, vilket de franska myndigheterna för övrigt har medgett i de synpunkter som de har översänt (40). Det är inte förvånande att denna verksamhet inte är lönsam eftersom fristående mikrovågsugnar är ett av de marknadssegment där produkter från lågkostnadsländer har störst marknadspenetration (41). Azenay-fabriken hade förlorat viktiga kontrakt för tillverkning av mikrovågsugnar till andra grupper (42). På grundval av punkt 40 i omstruktureringslinjerna kan denna åtgärd sammanfattningsvis inte betraktas som en kompenserande åtgärd.
(99)
I mars 2004 avyttrade företaget följaktligen sitt dotterbolag Brandt Components (Nevers-fabriken) till den österrikiska företagsgruppen ATB för 3 miljoner euro. Det rör sig därför varken om en avskrivning i räkenskaperna (43) eller om en nedläggning av en verksamhet. Denna åtgärd är därför inte undantagen ovannämnda bestämmelse i punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. Den verksamhet som avyttrades i mars 2004 (44) hade 2003 en omsättning på 35,4 miljoner euro - motsvarande 4 % av företagets omsättning 2003 - och omfattade 306 anställda - motsvarande 6 % av företagets personal. Verksamheten omfattade konstruktion, utveckling, tillverkning och saluföring av elmotorer för tvättmaskiner. Avyttringen har därför lett till minskad närvaro för företaget på tvättmaskinsmarknaden.
(100)
Denna sista åtgärd kan dock inte ses som en hållbar kompenserande åtgärd. Försäljningen av Brandt Components skedde omkring tre och ett halvt år innan anmälan av det granskade stödet. Å andra sidan minskade denna åtgärd inte FagorBrandts närvaro på marknaden för stora hushållsapparater (45), som är den viktigaste marknad där FagorBrandt fortfarande finns kvar. Denna åtgärd hade därför inte som syfte, och kunde inte heller ha som syfte, att mildra det planerade stödets snedvridningar av konkurrensen.
6.5.3. Ytterligare kompensationsåtgärder som de franska myndigheterna har föreslagit
(101)
Som reaktion på de tvivel som framfördes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller huruvida de anmälda kompensationsåtgärderna var tillräckliga föreslår de franska myndigheterna att saluföringen av kyl- och frysprodukter och matlagningsprodukter under varumärket Vedette ska upphöra under fem år. Dessutom föreslår de franska myndigheterna antingen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette ska upphöra eller att varumärket […] ska avyttras.
(102)
Som tidigare angetts sker [50-80] % av FagorBrandts försäljning på den franska marknaden, där företaget 2006 hade en marknadsandel på [10-20] % räknat i värde och [10-20] % räknat i volym. Detta innebär att om FagorBrandt hade avyttrat dessa verksamheter skulle det främst ha varit deras konkurrenter på den franska marknaden som skulle ha gynnats av detta och som skulle ha kunnat öka sin försäljning. Det är således dessa företag som påverkas mest av att FagorBrandt tack vare stödet tillåts överleva. Däremot är FagorBrandts försäljning på den italienska marknaden mycket begränsad. Som kompenserande åtgärd föredrar därför kommissionen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette upphör snarare än att varumärket […] avyttras, eftersom varumärket Vedette (46) endast saluförs på den franska marknaden medan […] främst säljs […].
(103)
Det rör sig alltså om att analysera vidden av dessa ytterligare kompenserande åtgärder för att fastställa om de är tillräckliga.
(104)
Försäljningen av kyl- och frysprodukter (kylskåp och frysar) under varumärket Vedette uppgick 2007 till [10-20] miljoner euro, [0-5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.
(105)
Den stoppade saluföringen av kyl- och frysprodukter under fem år skulle göra det möjligt för konkurrenterna på den franska marknaden att stärka sin position inom kyl- och fryssektorn. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt - som har en marknadsandel på […] % - på kylskåpsmarknaden i Frankrike Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) och Electrolux ([…] %). På frysmarknaden är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt ([…] %) Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) och Electrolux ([…] %).
(106)
Försäljningen av matlagningsprodukter under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5-10] miljoner euro, [0-5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.
(107)
Den stoppade saluföringen av matlagningsprodukter under fem år skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna att stärka sin position på matlagningsmarknaden. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på […] %) på matlagningsmarknaden i Frankrike Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) och Candy ([…] %).
(108)
Försäljningen av diskmaskiner under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5-10] miljoner euro, [0-5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.
(109)
Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på […] %) på diskmaskinsmarknaden i Frankrike BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) och Electrolux ([…] %). Den stoppade saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna stärka sin position på denna marknad.
(110)
Sammanfattningsvis står produkterna under varumärket Vedette, vars saluföring ska upphöra, för [0-5] % av företagsgruppens omsättning (47). De franska myndigheterna anger att detta kommer att kräva betydande förändringar inom företaget […].
6.5.4. Slutsats om de ytterligare kompensationsåtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna och införande av en ytterligare kompensationsåtgärd från kommissionens sida
(111)
De föreslagna kompensationsåtgärderna innefattar att under fem år upphöra att saluföra vissa produkter (matlagningsprodukter, kyl- och frysprodukter och diskmaskiner) under varumärket Vedette (48) och att avyttra Brandt Components. Det rör sig om en rejäl (dvs. inte obetydlig) minskning av marknadsnärvaron, men i begränsad skala.
(112)
Kommissionen anser dock att den kompenserande åtgärd som rör varumärket Vedette som föreslagits av de franska myndigheterna är den enda kompensationsåtgärd som är godtagbar och att den inte är tillräcklig. Därför har kommissionen beslutat sig för att förlänga den åtgärd som syftar till att stoppa saluföringen av produkter under varumärket Vedette med ytterligare tre år som ett villkor för stödets förenlighet. Det föreslagna förbudet har en varaktighet på fem år och kommer att förlängas med tre år till totalt åtta år.
(113)
Enligt de upplysningar som kommissionen hade tillgång till den 21 oktober 2008 kan inverkan av denna kompensationsåtgärd, när det gäller förlorad omsättning, utvärderas på två sätt med utgångspunkt i tabell 2 nedan (49).
Tabell 2
Miljoner euro
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Omsättning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Åtgärdens inverkan, högt beräknad
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Åtgärdens inverkan, lågt beräknad
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Siffrorna i tabell 2 för åren 2009-2012 är de siffror som tillhandahållits av de franska myndigheterna och FagorBrandt när det gäller inverkan av den kompensationsåtgärd som de föreslår (se även skäl (143) och följande med avseende på denna inverkan).
(115)
Ett första sätt att beräkna inverkan av den kompensationsåtgärd som införts av kommissionen är att multiplicera med 3 den förlorade vinsten för det senaste år som har utvärderats av de franska myndigheterna (dvs. 2012). I ett optimistiskt scenario för företaget uppgår denna inverkan således till 3 × [40-60] miljoner, dvs. [120-180] miljoner euro.
(116)
Ett andra sätt att beräkna inverkan av denna ytterligare kompensationsåtgärd är att extrapolera siffrorna för 2013-2016 genom att tillämpa en linjär ökning på [1,5-3] % på 2012 års siffror om den omsättningstillväxt som beräknats till [1,5-3] % av företaget mellan 2009 och 2012 fortsätter. På grund av de anledningar som lagts fram i skäl 125 och följande anses detta antagande om omsättningstillväxt rimligt med tanke på företagsgruppens strategi och marknadsperspektiven. Ur denna synpunkt innebär kompensationsåtgärden att FagorBrandt, i ett optimistiskt scenario för företaget, kommer att gå miste om intäkter på [120-180] miljoner euro.
(117)
Den föreslagna kompensationsåtgärden verkar alltså lämplig och tillräcklig för att ensam, och på ett proportionerligt sätt, minska de negativa konsekvenserna för konkurrensen som härrör från stödet i fråga: i ett optimistiskt scenario går företaget miste om intäkter på [120-180] miljoner euro under perioden 2014-2016. Dessa förlorade intäkter gör det möjligt för konkurrenterna att öka sin försäljning. Denna kompensationsåtgärd kommer också att göra det svårare för företaget att återinföra de berörda Vedetteprodukterna på marknaden efter åtta års frånvaro (för närvarande säljs endast Vedettes tvättmaskiner). Även om varumärket inte försvinner helt är kostnaden för att lansera det på nytt efter frånvaron på marknaden proportionerlig. Desto längre varumärket är borta från marknaden desto mer påverkas dess anseende.
(118)
För övrigt finns det anledning att kontrollera huruvida denna nya kompensationsåtgärd också gör det möjligt att kompensera den konkurrensmässiga fördel som härrör från den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet. Man kan nämligen se det som att FagorBrandt den 21 oktober 2008 hade tillgång till en summa på 3 190 878,02 euro (omkring 4 miljoner euro med ränta) som företaget inte borde ha haft. Denna fördel inverkar på konkurrensen eftersom företaget hade tillgång till extra likvida medel. Den ytterligare kompensationsåtgärden kompenserar emellertid denna inverkan på konkurrensen.
(119)
Tabell 3 nedan visar den förlust (eller det negativa kassaflöde) som hör ihop med kompensationsåtgärden. Siffrorna för åren 2009-2012 är de siffror som de franska myndigheterna har anmält till kommissionen. Siffrorna för åren 2013-2016 är en extrapolering som erhållits genom att öka 2012 års siffror med [1,5-3] % per år (50).
Tabell 3
Miljoner euro
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Slutgiltigt resultat utan kompensationsåtgärd
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Åtgärdens inverkan, högt beräknad
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Åtgärdens inverkan, lågt beräknad
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Det verkar följaktligen som att FagorBrandt i det optimistiska scenariot (för företaget) genom tre ytterligare år går miste om likvida medel till ett värde av [10-20] miljoner euro (om man multiplicerar 2012 års siffror med 3) och [10-20] miljoner euro (om man lägger till de extrapolerade siffrorna). Med andra ord kompenserar denna nya kompensationsåtgärd i hög grad den fördel som erhölls genom tillgången till likvida medel till ett värde av cirka 4 miljoner euro.
(121)
Det faktum att kompensationsåtgärderna sträcker sig längre än omstruktureringsperioden (dess sista datum har fastställts till den 31 december 2012) gör dem inte olämpliga. Om kompensationsåtgärderna införs på grund av ett beviljat omstruktureringsstöd omfattas de inte av själva omstruktureringsprocessen utan syftar till att kompensera konkurrenterna till det företag som fått stöd för att kompensera den inverkan på konkurrensen som stödet har kunnat orsaka. Deras effekt och nytta ifrågasätts alltså inte eftersom de pågår under en period som sträcker sig längre än omstruktureringsperioden och eftersom de har inrättats på grund av en omstruktureringsinsats som underlättats av ett statligt stöd. De syftar följaktligen till att kompensera, och kompenserar, den inverkan på konkurrensen som följer av detta stöd.
(122)
Dessutom beräknar kommissionen att dessa åtgärder gör det möjligt att undvika otillbörliga snedvridningar av konkurrensen i enlighet med punkterna 38-40 i omstruktureringsriktlinjerna.
6.6. Återställande av företagets lönsamhet
6.6.1. Omstruktureringsplanen, marknadsperspektiven och trovärdigheten hos prognoserna i omstruktureringsplanen
(123)
FagorBrandts omstruktureringsplan, som redan har inletts, omfattar i huvudsak följande:
-
En koncentration kring kärnverksamheten och en utveckling som riktas mot […].
-
En rationalisering av inköpspolicyn och […].
-
Avyttring av verksamheter och nedläggning av anläggningar (51).
-
Personalnedskärningar (52).
-
Åtgärder som syftar till att stärka företagets hållbarhet (53).
(124)
Efter granskningen bekräftar kommissionen det som angavs i beslutet att inleda förfarandet, dvs. att den anser att denna plan uppfyller kraven i punkterna 35-37 i omstruktureringsriktlinjerna. Med andra ord gör omstruktureringsplanen det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet.
(125)
Kommissionen måste dock redogöra för sin analys och sina slutsatser när det gäller marknadsperspektiven och trovärdigheten hos prognoserna i omstruktureringsplanen.
(126)
Kommissionen har utvärderat prognoserna i omstruktureringsplanen, särskilt när det gäller tillväxtperspektiven. Den är medveten om att endast de uppgifter som fanns tillgängliga i oktober 2008 får beaktas i detta beslut.
(127)
Enligt Ceced (54) visar den volymmässiga utvecklingen av den europeiska marknaden mellan 2005 och 2007 en svag tillväxt i Västeuropa (ca 2 % per år) och en oförminskat hög tillväxt i Östeuropa (ca 7 % per år). Den sistnämnda tillväxtsiffran är emellertid osäker eftersom de ekonomiska svängningarna gör att en tvåsiffrig tillväxt lätt kan följas av en tvåsiffrig nedgång.
(128)
Även om det på lång sikt är möjligt att köpbeteendet i Östeuropa börjar likna det i Västeuropa leder den svaga köpkraften i dessa länder till att efterfrågan koncentreras på de allra viktigaste produkterna (tvättmaskiner och kylskåp) och importprodukter. Det är emellertid just på dessa marknader som de asiatiska och turkiska konkurrenterna har gjort sina insteg på marknaden.
(129)
FagorBrandts potentiella marknader är följaktligen i Västeuropa eftersom dessa är de viktigaste marknaderna rent värdemässigt, men även volymmässigt, och mindre utsatta för de lågprisprodukter som FagorBrandt inte kan konkurrera med längre och som har sitt ursprung i den snabba tillväxttakten i Östeuropa.
(130)
Närmare bestämt är FagorBrandts referensmarknad den franska marknaden där företagsgruppen har [50-80] % av sin försäljning, tillverkar [80-100] % av sina produkter och har [80-100] % av sina anställda. Enligt GIFAM (55) växte den franska marknaden för stora hushållsapparater med 1 % 2007 i förhållande till 2006, både när det gäller volym och omsättning. Närmare bestämt har marknaden för […], som FagorBrandt vill koncentrera sig på, ökat med […] % jämfört med 2006 trots att försäljningen av […] har minskat med […] %.
(131)
Utvecklingen per produkttyp visar att de marknader som växer i Europa, och särskilt Frankrike, i huvudsak är marknaderna för […]. Tillväxten för […] är betydande, medan kyl- och frysmarknaden håller på att stagnera, vilket framgår av följande tabell ur en undersökning som GIFAM har gjort:
Tabell 4
(132)
FagorBrandts val att dels ställa om sin produktion, särskilt mot […], dels att utveckla […], verkar gå ihop med de olika segmentens och produkternas utveckling.
(133)
Kommissionen, som har analyserat de grundläggande inslagen i omstruktureringsplanen som syftar till att motivera relevansen hos de bestämmelser som rör FagorBrandts operativa lönsamhet på sikt, bedömer att prognoserna i tabell 5 är realistiska.
Tabell 5
Miljoner euro
2009
2010
2011
2012
Omsättning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Slutgiltigt resultat
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Resten av analysen begränsas därför till de två tvivel i beslutet att inleda förfarandet som rör huruvida omstruktureringsplanen är realistisk och tillräcklig.
(135)
För det första begärde kommissionen en förklaring till att omsättningen ökade med 20 % 2007. De franska myndigheterna har förklarat att FagorBrandts verksamhetsområde ändrades 2006 genom att Fagor överlät distributionen av märket Fagor på de engelska och franska marknaderna till FagorBrandt, och därefter hela Fagors franska verksamhet (56). Omsättningen för dessa verksamheter har beräknats till [50-100] miljoner euro för 2007 och har inkluderats i FagorBrandts omsättning för 2007. Om man bortser från ändringen av verksamhetsområdet var omsättningsökningen bara [5-10] %. Frankrike har därför meddelat kommissionen den faktiska omsättningen för 2007. Denna uppgår till 903 miljoner euro, jämfört med 779,7 miljoner euro 2006, vilket ger en ökning på ca 16 % från det ena till det andra året.
(136)
För det andra konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen inte angav hur FagorBrandt skulle göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag hade mottagit, och som också hotade återställandet av företagets lönsamhet. De franska myndigheterna har angett att återbetalningen av det italienska stödet till Brandt Italia troligen understeg 200 000 euro (se skäl (70) och följande). Vilket kommissionen redan har kommenterat (se skäl (76) och följande) uppgår emellertid det italienska stöd som ska beaktas i samband med detta beslut till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008. Kommissionen anser dock att den beräknade återbetalningen av detta belopp inte ifrågasätter återställandet av företagets lönsamhet eftersom FagorBrandt är skyldig att öka sitt eget bidrag med ett belopp på motsvarande 3 190 878,02 euro plus ränta (se i detta hänseende skäl (149) och följande).
(137)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de tvivel avseende återställandet av lönsamheten som togs upp i beslutet att inleda förfarandet har skingrats.
6.6.2. En av de berörda parternas tvivel avseende återställandet av lönsamheten
(138)
Som angetts tidigare bestrider den konkurrent som har begärt att få vara anonym att omstruktureringen skulle kunna återställa företagets långsiktiga lönsamhet. För det första anser parten att företaget borde ha utlokaliserat en del av sin produktion till produktionsområden med lägre kostnader, där företaget kan dra nytta av stordriftsfördelar. För det andra kommer företaget inte att kunna göra de investeringar som behövs för att förbättra sina produkter inom en industri som varje år kräver betydande investeringar i industriverktyg, konstruktion, forskning och utveckling. Till sist framhåller parten att företaget fortfarande är allt för litet i förhållande till sina konkurrenter. I de följande skälen kommer kommissionen att försöka kontrollera om dessa synpunkter från den konkurrent som har begärt att få vara anonym motsäger kommissionens slutsatser om återställandet av lönsamheten.
(139)
När det gäller nödvändigheten att utlokalisera en del av produktionen till lågkostnadsländer konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gett ett detaljerat svar på den punkten. De påpekar att den utveckling som FagorBrandt eftersträvar (produkter med ett större mervärde och nyskapande produkter), i likhet med vissa av företagets helt europeiska konkurrenter, inte går ihop med att systematiskt förlägga produktionen till de länder som har lägst kostnader. […]. För de största företagen motsvaras etableringen av produktionsenheter i lågkostnadsländer dessutom av en vilja att utveckla försäljningen där.
(140)
När det gäller påståendena från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att FagorBrandt inte kan göra de betydande investeringar som krävs för att fortsätta vara konkurrenskraftigt och att företaget är alltför litet i förhållande till de största konkurrenterna konstaterar kommissionen att den själv i punkt 8 i beslutet att inleda förfarandet anger att detta har bidragit till företagets svårigheter. Kommissionen konstaterar emellertid att omstruktureringsplanen verkar bemöta dessa utmaningar. Företaget avser faktiskt att koncentrera sig på […]. Kommissionen konstaterar dessutom att vissa företag inom sektorn, trots deras ringa storlek i förhållande till de största aktörerna och deras betydande produktion i de västeuropeiska länderna, lyckas hålla sig konkurrenskraftiga genom att koncentrera sig på vissa produkter och segment (det rör sig om både nischade aktörer som Miele, Smeg, Liebherr och Teka och småskaliga franska tillverkare, t.ex. Candy och Gorenje). Kommissionen konstaterar för övrigt att det allt starkare införlivandet av FagorBrandt i Fagor-gruppen också bidrar till att lösa de problem som rör storleken. För att sammanfatta medger kommissionen att de punkter som konkurrenten tar upp utgör utmaningar för FagorBrandt, men anser att omstruktureringsplanen är sådan att dessa kan lösas och den tillräckligt trovärdigt anger hur företaget kan återställa sin lönsamhet.
(141)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att synpunkterna från den konkurrent som har begärt att få vara anonym inte motsäger kommissionens bedömning om att omstruktureringsplanen gör det möjligt för FagorBrandt att återställa sin långsiktiga lönsamhet.
6.6.3. Kompensationsåtgärdernas inverkan på återställandet av lönsamheten
(142)
Avslutningsvis måste kommissionen - som alltid när det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten - i enlighet med den sista meningen i punkt 38 i omstruktureringslinjerna avgöra om de planerade kompensationsåtgärderna hotar företagets lönsamhet. Enligt analysen har de franska myndigheterna föreslagit kompensationsåtgärder som alltså inte fanns med i de finansiella prognoser som bifogades anmälan. Kommissionen bedömer att dessa åtgärder är nödvändiga och att de därför bör genomföras. Eftersom dessa åtgärder - stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette under fem år - kommer att medföra ett försämrat ekonomiskt resultat för företaget gäller det att se till att företaget kan klara av dem.
(143)
Enligt de franska myndigheterna visar tabellerna 6 och 7 nedan företagets ekonomiska resultat, med hänsyn till genomförandet av de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna. Tabell 6 beskriver ett optimistiskt scenario och tabell 7 ett pessimistiskt scenario.
Tabell 6
Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro)
Optimistiskt scenario
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsättning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rörelseresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat före skatt
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ackumulerat kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabell 7
Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro)
Pessimistiskt scenario
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsättning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rörelseresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat före skatt
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ackumulerat kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabellerna 6 och 7 bygger på nedanstående antaganden om förlorade intäkter till följd av att flera produktfamiljer slutar att saluföras under varumärket Vedette. Ett sådant tillbakadragande skulle kunna leda till
a)
minskad försäljning inom produktfamiljen under varumärket Vedette vars saluföring avbryts,
b)
minskad försäljning inom andra produktfamiljer som saluförs under varumärket Vedette (57) (negativ produktsortimentseffekt på produkter av märket Vedette),
c)
minskad försäljning av andra märken (negativ portföljeffekt för samtliga varumärken inom FagorBrandt-gruppen).
(145)
I det optimistiska scenariot tas endast hänsyn till effekterna a) och b) i skäl 114 och den förlust som kan kopplas till den stoppade saluföringen av en produkt motsvarar en förlust på [70-90] % av omsättningen för den produktlinje som stoppas (återstående [10-30] % återhämtas av FagorBrandt genom den ökade försäljningen av identiska produkter som säljs under andra varumärken än Vedette) och [20-30] % av omsättningen för de övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. I det pessimistiska scenariot tas hänsyn till effekten i c) i skäl 144 genom att förutspå en förlust på [110-130] % för den produktlinje som stoppas (förlusten skulle inte bara kunna påverka 100 % av omsättningen för den produktlinje som stoppas utan även berörda andra produkter och varumärken än den linje vars saluföring stoppas) och [20-40] % för övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. De franska myndigheterna förklarar att ett sådant pessimistiskt antagande motsvarar en av företagets tidigare erfarenheter. År 2003 beslutade sig företaget för att stoppa saluföringen av mikrovågsugnar under varumärket Vedette i Frankrike för att helt koncentrera sig på varumärket Brandt där försäljningen gick extra bra. Detta fick mycket negativa effekter eftersom inte bara den totala omsättningen för varumärket Vedette minskade utan förlusten berörde även Brandt (samlad förlust för de två varumärkena på […] på två år i förhållande till den ursprungliga försäljningen på […] enheter, varav […] under varumärket Vedette[…], en förlust på [120-140] % av de volymer som upphörde) (58).
(146)
På grundval av analysen av uppgifterna i de två tabellerna ovan och de övriga uppgifter som de franska myndigheterna har tillhandahållit konstaterar kommissionen att de kompensationsåtgärder som finns kvar försvagar företaget, eftersom de leder till försämrat resultat från och med 2009, då de kommer att genomföras. Företaget kommer emellertid att återfå ett positivt nettoresultat från och med 2010 och resultatet kommer att stiga de följande åren. Även om de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna försvagar företaget anser kommissionen därför att de inte hindrar återställandet av lönsamheten.
(147)
Denna slutsats ifrågasätts inte av kommissionens införande av en ytterligare kompensationsåtgärd, nämligen behovet av att förlänga den stoppade saluföringen av de berörda produkterna under varumärket Vedette med tre år.
(148)
Företagets slutgiltiga resultat kommer nämligen att förbli positivt under åren 2012-2016 med en beräknad tillväxt på [1,5-3] %, vilket framgår av tabell 3 som visar den ytterligare kompensationsåtgärdens inverkan. Följaktligen gäller samma slutsats med avseende på den kompensationsåtgärd som kommissionen inför: Även om den försvagar företaget hindrar den inte återställandet av lönsamheten.
6.7. Begränsning av stödet till ett minimum: faktiskt bidrag fritt från stöd
(149)
För att stödet ska kunna godkännas är det enligt punkterna 43-45 i omstruktureringsriktlinjerna nödvändigt att stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Därför ska de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringsplanen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är absolut nödvändiga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering som erhållits på marknadsmässiga villkor.
(150)
Som anges i punkt 43 i beslutet att inleda förfarandet uppgår kostnaderna för omstruktureringen, enligt beskrivningen i de franska myndigheternas anmälan, till 62,5 miljoner euro. Företaget avser att bidra med omkring 31,5 miljoner och erhålla ett stöd på 31 miljoner.
Miljoner euro
%
Omstruktureringskostnader
62,5
100 %
Finansieras av:
Det stödmottagande företagets egen insats
4,6
7,4 %
Aktieägarnas bidrag
26,9
43 %
Statligt stöd
31
49,6 %
(151)
I punkt 44 i beslutet att inleda förfarandet framför kommissionen två tvivel när det gäller dessa uppgifter. Dels begär kommissionen att de franska myndigheterna ska motivera varför de inte har inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels begär kommissionen en förklaring av vad det stödmottagande företagets egen insats betyder.
(152)
De franska myndigheterna har besvarat det andra tvivlet genom att ange att det stödmottagande företagets egen insats består av banklån som FagorBrandt har tagit på marknaden. De specificerar att företaget 2006 tog banklån på [20-40] miljoner euro, som ökade till [20-40] miljoner euro 2007 (59). Som säkerhet lämnades […]. Kommissionen konstaterar att det rör sig om en ”extern finansiering på marknadsmässiga villkor” i enlighet med definitionen i punkt 43 i omstruktureringsriktlinjerna och att det således utgör ett betydande bidrag.
(153)
När det gäller kommissionens första tvivel anger de franska myndigheterna att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betraktas som omstruktureringskostnader (eller det stödmottagande företagets egen insats i den mening som avses i punkterna 43 och 44 i omstruktureringslinjerna). Det är därför stödet enligt artikel 44f inte har räknats med i omstruktureringskostnaderna. Myndigheterna anger emellertid att denna återbetalning, som uppskattas till [25-30] miljoner euro (inklusive ränta), naturligtvis har inkluderats i den affärsplan som bifogats anmälan, i likhet med andra normala finansiella kostnader. Kommissionen anser att det är nödvändigt att ta hänsyn till återbetalningen i affärsplanen, vilket är fallet här (60).
(154)
Emellertid måste man också ta hänsyn till att det italienska stöd som Brandt Italia hade erhållit uppgick till 3 190 878,02 euro plus ränta den 21 oktober 2008. Man kan alltså inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag. Således ligger det stödmottagande företagets egna bidrag under det erfordrade tröskelvärdet på 50 % som krävs i punkt 44 i omstruktureringsriktlinjerna.
(155)
För att se till att företagets eget bidrag inte inkluderar stödet och står för minst 50 % av omstruktureringskostnaderna ställer kommissionen därför i detta positiva beslut ett krav på en proportionerlig ökning av det egna bidraget till storleken på det italienska stödet, dvs. 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008.
(156)
Det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna som föreslagits av FagorBrandt bör närmare bestämt ökas med denna summa (genom lån, aktieägarna eller andra) innan omstruktureringsperiodens slut, vilket fastställts till den 31 december 2012. De franska myndigheterna ska lämna bevis för denna ökning inom två månader efter förfallodagen, dvs. den 31 december 2012.
(157)
När det gäller påståendet från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt bekräftar kommissionen att det formella kriteriet om att det egna bidraget måste överstiga 50 % respekteras. Kommissionen har även bedömt huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt på grundval av de kriterier som anges i punkt 45 i omstruktureringsriktlinjerna. Kommissionen anser att så är fallet och att stödbeloppet inte ger företaget ”ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter som snedvrider marknaden och som inte har anknytning till omstruktureringen.”
(158)
Kommissionen konstaterar i synnerhet att företagsgruppen efter beviljandet av stödet och när omstruktureringsperioden är över fortfarande kommer att ha betydande skulder med ett förhållande mellan skulder och eget kapital som fortfarande överstiger enheten. FagorBrandt bör alltså rikta de likvida medel som skapas mot att minska denna skuldsättningsnivå.
6.8. Engångsprincipen
(159)
I enlighet med punkt 72 och följande i omstruktureringsriktlinjerna får ett omstruktureringsstöd endast beviljas en gång per tioårsperiod.
(160)
I det aktuella fallet kan de franska och italienska stöd som FagorBrandt mottagit inte kvalificeras som undsättnings- och omstruktureringsstöd. När dessa stöd beviljades, år 2002 respektive 2003, befann sig inte FagorBrandt i svårigheter, vilket framgår av skäl (45)-(56).
(161)
Alltså följs den engångsprincip som krävs i omstruktureringsriktlinjerna.
6.9. Fullt genomförande av planen
(162)
FagorBrandts omstruktureringsplan, inklusive Frankrikes samtliga åtaganden, måste utföras till fullo (61). Kommissionen begär att bli underrättad om hur arbetet med att genomföra planen fortskrider samt åtaganden i samband med detta.
7. SLUTSATSER
(163)
Stödet kan förklaras förenligt med den inre marknaden under förutsättning att alla villkor uppfylls.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för företaget FagorBrandt, till ett belopp av 31 miljoner euro, är förenligt med den inre marknaden på de villkor som anges i artikel 2.
Artikel 2
1. De franska myndigheterna ska skjuta upp betalningen av det stöd till FagorBrandt som anges i artikel 1 i detta beslut så länge FagorBrandt inte har återbetalat det oförenliga stöd som avses i kommissionens beslut 2004/343/EG av den 16 december 2003 (62).
2. FagorBrandts omstruktureringsplan, som Frankrike översände till kommissionen den 6 augusti 2007, ska genomföras till fullo.
3. Det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna som föreslagits av FagorBrandt, till ett belopp av 31,5 miljoner euro, bör ökas med 3 190 878,02 euro plus ränta sedan tillhandahållandet av det italienska stödet till FagorBrandt fram till den 21 oktober 2008. Denna ökning bör ske innan omstruktureringsperiodens slut, vilket fastställts till den 31 december 2012. De franska myndigheterna ska lämna bevis för denna ökning inom två månader efter förfallodatumet, dvs. den 31 december 2012.
4. FagorBrandt ska stoppa saluföringen av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette under åtta år.
5. För att se till att villkoren i punkterna 1-4 i denna artikel följs ska Frankrike genom årliga rapporter underrätta kommissionen om hur omstruktureringen av FagorBrandt fortskrider, om återbetalningen av det oförenliga stöd som beskrivs i punkt 1, om betalningen av det förenliga stödet och om genomförandet av kompensationsåtgärderna.
Artikel 3
Frankrike ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.
Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2012.