ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 oktober 2010
om det statliga stöd C 14/09 (f.d. NN 17/09) som Ungern har beviljat Péti Nitrogénművek Zrt.
[delgivet med nr K(2010) 7274]
(Endast den ungerska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/269/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1) vad gäller stöd nr K 14/09 (f.d. NN 17/09) (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
I slutet av 2008 fick kommissionen genom media kännedom om Ungerns planerade åtgärder till förmån för Péti Nitrogénművek Zrt. (nedan kallat Nitrogénművek). Efter flera skriftväxlingar inledde kommissionen den 29 april 2009 ett formellt granskningsförfarande rörande de åtgärder som påstås utgöra statligt stöd.
(2)
Genom skrivelser av den 3 och den 17 augusti 2009 lämnade Ungern sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet.
(3)
Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 17 juli 2009 (3). Synpunkter mottogs från fyra berörda parter: den 18 augusti 2009 från Nitrogénművek, mottagaren av de åtgärder som påstås utgöra statligt stöd, den 17 och den 18 augusti 2009 från två berörda parter som begärde att deras identitet skulle hållas hemlig, och den 19 augusti 2009 från ZAK SA.
(4)
Genom en skrivelse av den 21 september 2009 översände kommissionen synpunkterna till Ungern. Genom en skrivelse av den 20 oktober 2009 sände Ungern sina kommentarer om synpunkterna från de berörda parterna.
(5)
Kommissionen begärde in ytterligare upplysningar från de ungerska myndigheterna den 3 november 2009. Ungern svarade genom en skrivelse av den 4 december 2009. En ytterligare skriftväxling via e-post mellan kommissionens och de ungerska myndigheterna genomfördes i juni 2010.
II. MOTTAGAREN
(6)
Nitrogénművek är ett företag som producerar konstgödsel. Företagets huvudkontor är beläget i Pétfürdő i regionen Veszprém i Ungern, som är en stödberättigad region i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Företaget är Ungerns största producent av konstgödsel och den största leverantören på den ungerska marknaden.
(7)
År 2008 hade Nitrogénművek en omsättning på 64,8 miljarder forint (cirka 232 miljoner euro), varav 74 % realiserades i Ungern och 26 % utgjordes av export (huvudsakligen till EU-marknader). År 2008 hade företaget 508 anställda. Nitrogénműveks registrerade kapital uppgår till 528 miljoner forint (cirka 1,92 miljoner euro). År 2008 uppgick aktieinnehavet till 11 miljarder forint (cirka 40 miljoner euro).
Tabell 1
Finansiella uppgifter om Nitrogénművek
2007
miljarder forint
2007
miljoner euro
2008
miljarder forint
2008
miljoner euro
Omsättning
48,211
175
64,836
232
Rörelseresultat
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettoresultat vinst/förlust (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Källa: Uppgifter från företagets årsredovisning för 2008.
(8)
Den 18 oktober 2008 lade Nitrogénművek ned sin produktionsverksamhet.
III. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
(9)
Den 18 december 2008 meddelade den ungerska regeringen (4) att staten, med målsättningen att garantera fortsatt produktion av konstgödsel i Ungern och bevara arbetstillfällen, skulle ”undsätta” Nitrogénművek genom att tillhandahålla medel till företaget så att det skulle kunna återuppta produktionen och täcka sina driftskostnader.
(10)
Den 20 december 2008 godkände regeringen (5) två separata statliga garantier för att backa upp två lån som skulle beviljas av den helägda statliga ungerska utvecklingsbanken (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., nedan kallad MFB). Båda garantierna beviljades mot ett förskott, en engångspremie på 2 % av det garanterade beloppet.
(11)
Den 26 januari 2009 ingick MFB och Nitrogénművek två låneavtal med stöd av dessa statliga garantier:
a)
Lån A: ett investeringslån (6) på 52 miljoner euro med en löptid på sex år. Räntan är sexmånaders Euribor + 1,7 %. Den statliga hundraprocentiga garantin innefattar en engångspremie i förskott på 2 % av lånebeloppet. Säkerheter för MFB: hundraprocentig statlig garanti i andra hand (dvs. omedelbart efter lån B, se nedan) med ställda säkerheter (7). Inga särskilda säkerheter för staten fastställdes. Kapitalet ska ersättas genom 12 avbetalningar var sjätte månad, med början den 15 juni 2009. Räntan ska betalas en gång i halvåret.
b)
Lån B: en löpande lånefacilitet på 10 miljarder forint (cirka 36 miljoner euro) som beviljats på fyra år. Räntan är tremånaders Bubor (8) + 2,5 %. Lånet backas upp av en statlig garanti på 80 %, med en engångspremie i förskott på 2 % (av det belopp som täcks av garantin på 80 %). Säkerheter för MFB: 80 % statlig garanti i första hand med ställda säkerheter. Inga särskilda säkerheter för staten fastställdes. I enlighet med regeringsbeslutet hade MFB rätt att utse två medlemmar i Nitrogénműveks styrelse. Kapitalet ska ersättas på förfallodagen. Räntan ska betalas var tredje månad.
Tabell 2
Sammanfattning av de statliga åtgärderna till förmån för Nitrogénművek
Syfte
Lånebelopp
Ränta
Garanti
2 % engångsavgift för garantin, årsbetalning (9)
Huvudsakliga säkerheter till banken
Lån A
Investeringar
52 miljoner euro
Euribor + 1,7 %
100 %
0,41 %
Andrarankad, tillgångar ställda som säkerhet
Lån B
Löpande facilitet
10 miljarder forint
Bubor + 2,5 %
80 %
0,46 %
Förstarankad, tillgångar ställda som säkerhet
(12)
Nitrogénművek återupptog produktionen den 26 februari 2009.
IV. SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES
(13)
I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet av den 29 april 2009 ställde sig kommissionen frågan om huruvida Nitrogénművek kunde betraktas som ett företag i svårigheter i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) (nedan kallade riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag), och om så var fallet, huruvida företaget kunde ha fått finansiering på marknaden till samma villkor som dem som erbjöds av de ungerska myndigheterna. Kommissionen ansåg preliminärt att följande åtgärder som beviljats till förmån för företaget skulle kunna utgöra oförenligt statligt stöd eftersom de föreföll ha beviljats under marknadsränta:
a)
Den hundraprocentiga statliga garantin på investeringslånet på 52 miljoner euro.
b)
Investeringslånet på 52 miljoner euro i sig självt, i det fall det var ett befintligt lån som beviljades före den statliga garantin. (På grundval av de tillgängliga upplysningarna vid den tidpunkt då kommissionen inledde förfarandet stod det inte klart om investeringslånet var ett befintligt eller ett nytt lån.)
c)
Den statliga garantin på 80 % av den löpande lånefaciliteten på 10 miljarder forint.
d)
Den icke-garanterade delen på 20 % av den löpande lånefaciliteten.
(14)
Kommissionen ansåg även att den hundraprocentiga statliga garanti som backar upp investeringslånet skulle kunna utgöra stöd till förmån för MFB, i det fall den garanterade ett befintligt lån.
V. KOMMENTARER FRÅN UNGERN
(15)
Generellt sett hävdade Ungern att åtgärderna inte kunde anses utgöra statligt stöd eftersom de var förenliga med marknaden, och följaktligen inte gav stödmottagaren en fördel. Ungern bestrider inte de andra kumulativa kraven för statligt stöd, dvs. överföring av statliga medel, selektivitet, snedvridning av marknaden och inverkan på handeln.
(16)
Ungern bestrider i synnerhet att Nitrogénművek skulle kunna definieras som ett företag i svårigheter i enlighet med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag. De ungerska myndigheterna hävdar att företaget var lönsamt och hade stabila affärsutsikter 2008. Ungern förklarade vidare att företagets kreditvärdighet ansågs vara ”tillfredsställande” vid tidpunkten för beviljandet av åtgärden, vilket motsvarar kreditbetyget ”BB” i enlighet med kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (11) (nedan kallat meddelandet om referensräntor).
(17)
Med avseende på nedläggningen av företagets produktion hösten 2008 förklarade de ungerska myndigheterna att konstgödselindustrin i allmänhet kännetecknas av en hög säsongsvariation. Dessutom minskade efterfrågan till följd av den förvärrade finansiella och ekonomiska krisen. Företaget beslutade att stoppa produktionen med tanke på de höga gaspriserna (som utgör ett stort kostnadsinslag i produktionen av konstgödsel och förväntades falla), och de stora lager som hade byggs upp. Ungern konstaterar även att företagets produktionsavbrott inte var en isolerad händelse på EU-marknaden, eftersom flera anläggningar lade ned eller begränsade sin produktion under samma period.
(18)
När det gäller den betalda räntan och garantiavgiften hävdar Ungern att de är förenliga med marknaden: i) för lån B kan de inte anses utgöra statligt stöd i enlighet med meddelandet om referensräntor, och ii) för lån A är räntan lägre än den ränta som skulle anses vara förenlig med marknaden i enlighet med meddelandet om referensräntor, men med tanke på det höga värdet på säkerheterna kan den trots detta anses vara förenlig med marknaden. Ungern uppgav även att flera låne- och kreditavtal med liknande villkor ingicks mellan företaget och privata banker under första halvåret 2008, vilket - enligt Ungerns åsikt - skulle visa att premierna och villkoren för lån A och lån B inte gav företaget en fördel jämfört med marknadsfinansiering.
VI. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(19)
Kommissionen mottog synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet från tre konkurrenter (12). Samtliga berörda parter stödde kommissionens undersökning och hävdade att lånen utgjorde statligt stöd.
(20)
Även stödmottagaren lämnade synpunkter, och bestred att åtgärderna skulle medföra olagligt statligt stöd. Företagets synpunkter sammanföll i hög grad med de synpunkter som framförts av de ungerska myndigheterna.
VII. UNGERNS SVAR PÅ DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER
(21)
I sitt svar på de synpunkter som inkommit från de berörda parterna avfärdade Ungern deras synpunkter och upprepade sitt argument att Nitrogénművek inte hade mottagit statligt stöd.
VIII. FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I ENLIGHET MED ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET
(22)
För att kunna avgöra om en åtgärd utgör statligt stöd måste kommissionen fastställa om den bestridda åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Följande anges i artikeln: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”
(23)
Nedan följer kommissionens bedömning av huruvida de bestridda åtgärderna till förmån för Nitrogénművek utgör statligt stöd i enlighet med denna bestämmelse.
VIII.1 Lånen från MFB kan tillskrivas staten
(24)
MFB:s stadgar har ändrats sedan åtgärderna beviljades. Denna bedömning avser den rättsliga situation som förelåg vid tidpunkten för ingåendet av de granskade låneavtalen.
(25)
MFB är en statligt ägd specialiserad finansinstitution, vars inrättande och verksamhet vid tidpunkten för godkännandet av åtgärderna styrdes av en rättsakt (om företag som bildats för särskilda ändamål) (nedan kallad MFB-lagen) (13). Enligt MFB-lagen har banken vissa offentligpolitiska mål. Dess huvudfunktion är framför allt att främja den ekonomiska utvecklingen och effektivt bidra till genomförandet av statens ekonomiska politik och utvecklingspolitik. En del av tillsynsreglerna för kommersiella banker gäller inte för MFB, eftersom banken omfattas av speciella tillsynsregler enligt MFB-lagen.
(26)
MFB:s aktiekapital, som uppgår till 60 miljarder forint, är helägt av den ungerska staten, och dessa aktier är inte föremål för handel i enlighet med MFB-lagen. Vissa av MFB:s säkerheter täcks av statens centrala budget, och i budgetlagen fastställs MFB:s maximala utlåning och de belopp som banken får garantera. Eventuell utdelning som utbetalas går dessutom tillbaka till den centrala budgeten. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att de åtgärder som beviljats av MFB omfattar statliga medel.
(27)
Statens ägarrättigheter i MFB utövas av den behöriga ministern. MFB rapporterar årligen om sin verksamhet till ministern, och även revisorn utses av denna minister. Medlemmarna och ordföranden i styrelsen och tillsynsnämnden samt företagets vd utses och kan sägas upp av den behöriga ministern.
(28)
Även om statlig kontroll av en institution inte automatiskt innebär att alla åtgärder som vidtas av institutionen kan tillskrivas staten (14), talar de nödvändiga villkor som fastställts av EU-domstolen (15) i detta fall för att MFB:s agerande kan tillskrivas staten. MFB har offentligpolitiska mål, dess rättsliga status fastställs i separat lagstiftning, banken är delvis undantagen från bestämmelserna om finansiell tillsyn, och de offentliga myndigheterna utövar en stark tillsyn över ledningen. Särskilt det sammanhang i vilket åtgärderna har beslutats (dvs. att regeringsbeslutet innebär att garantin uttryckligen utfärdas för lån som beviljats av MFB samt bestämmelsen om att MFB i gengäld får utse två medlemmar till Nitrogénműveks styrelse, vilket föregicks av offentliga uttalanden från regeringens talesman om att åtgärderna skulle beviljas), visar att de ungerska myndigheterna måste anses ha varit involverade i antagandet av beslutet.
(29)
På grundval av ovanstående anser kommissionen att MFB:s åtgärder kan tillskrivas staten.
VIII.2 Åtgärderna bör bedömas som vanliga statliga lån
(30)
Eftersom lånen direkt kan tillskrivas staten, medför inte den ytterligare garantin en ökning av statens finansiella börda eller av fördelen till Nitrogénművek. Det förefaller därför lämpligt att inordna lånen och garantierna i fråga under två åtgärder som bör bedömas som vanliga lån från staten (Nitrogénműveks kostnad för lånen blir räntan på lånet plus garantipremien).
(31)
Bedömningen av statligt stöd kommer följaktligen att göras mot bakgrund av meddelandet om referensräntor, som gäller för lån.
VIII.3 Fördel: Åtgärdernas överensstämmelse med marknadsvillkoren
VIII.3.1 Företagets finansiella sundhet vid tidpunkten för godkännandet av åtgärderna
(32)
Ungern hävdar att Nitrogénművek inte kunde betraktas som ett företag i svårigheter i enlighet med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag vid tidpunkten för godkännandet av åtgärderna. När det gäller nedläggningen av företagets produktion i oktober 2008, hävdade de ungerska myndigheterna att detta var ett strategiskt och säsongstyrt beslut, och att flera andra marknadsaktörer stoppade sin produktion under hösten 2008. Ungern hävdar vidare att företaget rätteligen borde betraktas som BB-värderat vid tidpunkten i fråga.
(33)
Kommissionen konstaterar att företagets totala aktieinnehav överskrider dess registrerade kapital trots dess uppenbara likviditetsproblem, vilket de uppgifter som inlämnats av Ungern också visar. Detta innebär att företaget inte uppfyllde villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande, och hade positiva driftsresultat och nettoresultat för hela året 2008. Punkterna 9-11 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag förefaller därför inte vara uppfyllda.
(34)
Det framgår emellertid tydligt av undersökningen, särskilt av företagets årsredovisning för 2008, att Nitrogénművek behövde de offentliga medlen för att återuppta produktionen. I årsredovisningen 2008 betonas det också att ”företaget drabbades av effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen under andra halvåret [2008]”. Företagets kunder fick finansiella svårigheter, och saluföringen av Nitrogénműveks produkter minskade till en minimal nivå. Den 18 oktober 2008 lade företaget därför ned produktionen av finansiella och ekonomiska skäl. För att återuppta produktionen inledde företagets ägare förhandlingar med regeringen. Till följd av detta utfärdade regeringen en garanti i syfte att ”säkra Ungerns försörjning av konstgödsel” (16). Finansräkenskaperna tyder också på att den löpande lånefaciliteten var nödvändig för återuppta verksamheten och att en del av beloppet användes för att betala leverantörskrediter som förföll till betalning den 31 december 2008 (17).
(35)
Kommissionen anser inte att ett företag som har lagt ned sin produktion och sedan inte kan återuppta den utan statlig hjälp - oavsett skälen till produktionsstoppet - kan betraktas som ett sunt och livskraftigt företag. Det framgår av finansräkenskaperna att företaget hade en allvarlig likviditetsbrist och att det statliga ingripandet var avgörande för att erhålla medel.
(36)
När det gäller företagets kreditvärdighet tvivlar kommissionen på att det påstådda BB-kreditbetyget avspeglar Nitrogénműveks verkliga finansiella situation vid tidpunkten för godkännandet av åtgärderna. Kommissionen konstaterar för det första att Ungern inte lämnade någon kreditvärdering från ett oberoende kreditvärderingsinstitut eller finansinstitut. Det påstådda BB-kreditbetyget tillskrivs MFB, som när det gäller åtgärderna i fråga agerade som ett statligt instrument (enligt regeringens uttryckliga beslut) och inte som en oberoende finansinstitution som gör sunda kommersiella bedömningar. Detta i sig ger anledning att ifrågasätta värdet på ”kreditvärderingen”. För det andra har Ungern inte lämnat några upplysningar över huvud taget om vilken metodik och underlagsinformation MFB har använt för att fastställa företagets finansiella sundhet. För det tredje kunde företagets finansiella situation knappast anses vara ”tillfredsställande” med tanke på att Nitrogénművek vid tidpunkten för godkännandet av åtgärden inte hade någon produktionsverksamhet och uppenbarligen var i brådskande behov av finansiering eftersom företaget inte skulle kunna återuppta produktionen annars (se skäl 34-35 ovan för mer detaljerad information). Mot bakgrund av denna särskilda situation, och oavsett företagets tidigare resultat, anser kommissionen att det påstådda BB-kreditbetyget i detta fall i enlighet med meddelandet om referensräntor inte kan tillämpas på bedömningen av statligt stöd när det gäller de berörda åtgärderna.
(37)
Sammanfattningsvis anser kommissionen inte att Nitrogénművek kan betraktas som ett finansiellt sunt företag. De inlämnade upplysningarna visar att företaget hade allvarliga likviditetsproblem och inte kunde återuppta verksamheten (se skäl 34-35 ovan). Företaget kan således anses vara i dåligt finansiellt skick, vilket motsvarar den lägsta kategorin i meddelandet om referensräntor (CCC-kategorin).
VIII.3.2 Säkerheter
(38)
De tillgångar som erbjöds som säkerhet omfattar mark, byggnader och maskiner på flera av Nitrogénműveks produktionsanläggningar (18).
(39)
När det gäller värdet på de tillgångar som ställdes som säkerhet inlämnade Ungern en bedömningsrapport från företaget […] (19), som togs fram i mitten av 2008. Enligt denna bedömning uppgick de tillgångar som lämnades som säkerhet till ett värde på cirka […] miljoner euro och det ordnande likvideringsvärdet till cirka […] miljoner euro. MFB beräknade det riskviktade likvideringsvärdet för tillgångarna till cirka […] miljoner euro.
(40)
Med tanke på att det totala kombinerade värdet för de två granskade lånen uppgår till 88 miljoner euro (vilket innebär att säkerheterna har ett värde på [över 70 %] av lånen enligt den försiktigaste bedömningen), anser kommissionen att transaktionerna är högt säkrade. Även om säkerheterna för lån A ges i andra hand, kan eventuella krav till följd av denna transaktion tillmötesgås efter fordringarna från lån B.
(41)
Det faktum att säkerheten ställs till MFB och inte direkt till staten är inte väsentligt. Om en borgensman måste tillgodose krav från en garanti överförs enligt ungersk lag (20) alla rättigheter som tillhör det underliggande lånet till borgensmannen. Om Nitrogénművek inte återbetalar lånen och MFB kräver in garantin, kan staten få sina fordringar betalda genom de tillgångar som ställts som säkerhet enligt låneavtalet.
(42)
När det gäller lån B hade staten dessutom rätt att utse två medlemmar i företagets styrelse med vetorätt i alla beslut om utbetalning av utdelning, rätt att bevilja ställandet av ytterligare säkerheter till tredjeparter eller att ta ut ytterligare lån över 100 miljoner forint.
(43)
Mot bakgrund av dessa faktorer anser kommissionen att båda transaktionerna, såväl lån A som lån B, omfattade högt ställda säkerheter i enlighet med meddelandet om referensräntor.
VIII.3.3 Jämförbara marknadsräntor
(44)
I sina upplysningar presenterade Ungern flera påstått ”jämförbara” lån som ingåtts mellan privata banker och Nitrogénművek, för att visa att de finansiella avgifterna för de offentliga åtgärderna överensstämde med marknadskraven.
(45)
Dessa exempel är inte jämförbara och är följaktligen irrelevanta för denna bedömning. För det första rör de mest lägre belopp och löpande krediter (21). För det andra är de räntor som tas ut av bankerna högre än de räntor som granskas (22). Till sist, och viktigast, beviljades samtliga lån före krisen, huvudsakligen under första halvåret 2008. De kommersiella förhållandena under den perioden är inte jämförbara med perioden december 2008-januari 2009, då finanskrisen nådde sin höjdpunkt.
VIII.3.4 Referensräntor i enlighet med meddelandet om referensräntor
(46)
För att avgöra om ett lån medför statligt stöd, och om så fallet, hur mycket, tillämpar kommissionen i sitt meddelande om referensräntor ett mått för marknadsräntor. Enligt meddelandet ska differentierade marginaler tillämpas på basräntan, beroende på borgenärens kreditvärderingar och tillgängliga säkerheter.
(47)
Med avseende på det relevanta datumet för bedömningen, och med tanke på att de slutliga bindande ”beviljandeakterna” (dvs. låneavtalen) ingicks den 26 januari 2009, måste referensräntan (basräntan plus den relevanta marginalen) jämföras med den motsvarande faktiska ersättningen för finansieringspaketet.
(48)
När det gäller den marginal som ska tillämpas anser kommissionen, vilket anges i detalj ovan, att Nitrogénművek föll ned till den lägsta kategorin i ”referensräntesystemet”, och att säkerheterna för transaktionerna var högt ställda. Följaktligen kan en marginal på 400 räntepunkter förutom den relevanta basräntan anses utgöra marknadsreferensräntan.
(49)
När det gäller lån A (euro) uppgick den totala faktiska finansieringskostnaden till 4,362 % den 26 januari 2009 (23). Som en jämförelse var den relevanta referensräntan på det datumet 8,99 % (24). Den totala finansieringskostnaden för lån A ligger följaktligen under referensräntan, och åtgärden ger således en fördel till företaget.
(50)
I fråga om lån B (forint) uppgår den totala faktiska finansieringskostnaden till 12,44 % (25). Den relevanta referensräntan på det datumet var 14,01 % (26). Den totala finansieringskostnaden för lån B ligger följaktligen under referensräntan, och åtgärden ger således en fördel till företaget.
VIII.4 Slutsats om förekomst av stöd
(51)
Såsom visas ovan finansieras åtgärderna med statliga stöd och kan tillskrivas staten.
(52)
Nitrogénművek erhöll finansiering till bättre villkor än om företaget hade skaffat medel på marknaden. Åtgärderna ger följaktligen företaget en fördel.
(53)
Fördelen är dessutom selektiv, eftersom åtgärderna begränsas till Nitrogénművek.
(54)
Dessa selektiva åtgärder kan sannolikt snedvrida konkurrensen genom att företaget får en fördel jämfört med sina konkurrenter, och det förekommer omfattande handel med konstgödsel mellan medlemsstaterna.
(55)
Lån A och lån B utgör följaktligen statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
IX. MÖJLIGT STÖD TILL MFB
(56)
I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet förklarade kommissionen att den hundraprocentiga garantin för lån A skulle kunna utgöra statligt stöd till förmån för MFB med tanke på att motsägelsefulla upplysningar hade visat att investeringslånet var ett befintligt lån (i så fall skulle den senare garantin kunna anses utgöra stöd till banken eftersom den förbättrade sannolikheten för återbetalning). Undersökningen har emellertid visat att lån A är ett nytt lån som ingicks den 26 januari 2009, och den hundraprocentiga garantin för lån A omfattade följaktligen inte statligt stöd till MFB.
X. STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN
X.1 Allmänt
(57)
I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget föreskrivs undantag till den allmänna regeln om att statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden i enlighet med vad som anges i artikel 107.1.
(58)
I nedanstående punkter analyserar kommissionen åtgärdernas förenlighet med dessa undantag. Det är emellertid viktigt att redan från början påpeka att Ungern inte lade fram några argument om åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden.
X.2 Undantag i enlighet med artikel 107.2 i EUF-fördraget
(59)
Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget gäller inte i detta fall, eftersom åtgärden inte är av social karaktär, inte har getts till enskilda konsumenter, inte är utformad för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stödet inte har getts till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.
X.3 Undantag i enlighet med artikel 107.3 i EUF-fördraget
(60)
I artikel 107.3 i EUF-fördraget fastställs ytterligare undantag. Nedan bedömer kommissionen först åtgärdernas potentiella förenlighet i enlighet med artikel 107.3 a, c och d, och slutligen i enlighet med artikel 107.3 b.
(61)
I artikel 107.3 a fastställs följande: ”Som förenligt med den inre marknaden kan anses stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning.” Hela det ungerska territoriet ansågs vara en sådan region vid tidpunkten för landets anslutning, och de flesta av Ungerns regioner är fortfarande berättigade till sådant stöd (27).
(62)
Förenligheten av statligt stöd till stödberättigade regioner styrs av kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (nedan kallade riktlinjer för regionalstöd) (28). Åtgärderna uppfyller emellertid inte kraven i riktlinjerna för regionalstöd. När det gäller investeringslånet beviljades det för en investering som slutförts (29), och det har följaktligen ingen stimulanseffekt, vilket krävs enligt riktlinjerna för regionalstöd. När det gäller eventuellt driftsstöd underlättar inte stödet i fråga utvecklingen av några verksamheter eller ekonomiska områden och är inte tidsbegränsat, minskar inte med tiden eller är proportionerligt i förhållande till de särskilda ekonomiska nackdelar som det är avsett att utjämna (30).
(63)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att stödet inte omfattas av det undantag som anges i artikel 107.3 a i EUF-fördraget.
(64)
Enligt artikel 107.3 c är det tillåtet att bevilja statligt stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska områden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har utarbetat flera riktlinjer och meddelanden där den förklarar hur den tillämpar undantaget i den ovannämnda bestämmelsen.
(65)
Med avseende på riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag konstaterar kommissionen (oavsett om företaget var berättigat att motta stöd enligt riktlinjerna) att villkoren för förenligt statligt stöd inte förefaller vara uppfyllda. När det gäller undsättningsstöd begränsas inte åtgärderna till det minimum som krävs eftersom de varar längre än sex månader, det har inte bevisats att de skulle vara motiverade på grundval av allvarliga sociala problem eller att de inte skulle inte skapa allvarliga negativa så kallade sidoeffekter i andra medlemsstater. I fråga om omstruktureringsstöd kan kommissionen inte bedöma om stödet skulle återställa den långsiktiga lönsamheten, eftersom det inte finns någon omstruktureringsplan, eller om det skulle hållas till ett minimum eller att en otillbörlig snedvridning av konkurrensen skulle undvikas.
(66)
Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att åtgärderna inte är förenliga med bestämmelserna för undsättnings- eller omstruktureringsstöd.
(67)
Kommissionen anser att stödets utformning och egenskaper innebär att inga av de undantag som fastställs i andra riktlinjer eller meddelanden som utfärdats i enlighet med artikel 107.3 c tillämpliga i detta fall.
(68)
I artikel 107.3 d i EUF-fördraget anges att stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet kan förklaras som förenligt med fördraget om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Detta förefaller uppenbarligen inte vara fallet i föreliggande ärende.
X.4 Bedömning av förenligheten i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder
(69)
I artikel 107.3 b i EUF-fördraget anges att ”stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” kan förklaras vara förenligt med den inre marknaden.
(70)
Kommissionen konstaterar att stödet i fråga inte är utformat för att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse.
(71)
När det gäller att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi antog kommissionen en ändring av den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (31) (nedan kallad den tillfälliga gemenskapsramen).
(72)
På grundval av de finansiella siffror som lämnats in av de ungerska myndigheterna (32) anser kommissionen att företaget inte visade några tecken på svårigheter innan den globala finansiella och ekonomiska krisen bröt ut. Såsom anges i skäl 33 ovan överskred företagets totala aktieinnehav dessutom dess registrerade kapital, det uppfyllde inte villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande och hade positiva driftsresultat och nettoresultat för hela året 2008. De problem som ledde till att företaget lade ned produktionen uppstod efter det att krisen hade brutit ut. Kommissionen anser därför inte att Nitrogénművek den 1 juli 2008 uppfyllde kraven för ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag. Nitrogénművek är följaktligen stödberättigat i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen.
(73)
Åtgärderna uppfyller inte dock definitionen ”ett begränsat stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden” i punkt 4.2 i den tillfälliga gemenskapsramen, eftersom åtgärderna inte beviljades i form av en stödordning och stödbeloppet förefaller överskrida 500 000 euro. Även om garantierna skulle övervägas separat uppfyller de ändå inte punkt 4.3 i den tillfälliga gemenskapsramen i det att de inte utgör åtgärder i form av garantier, eftersom de garantiavgifter (33) som betalas är lägre än de tillämpliga avgifterna för säkerheter (34) i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen. Dessutom har Ungern inte kunnat visa att kriteriet för lönekostnader hade uppfyllts. Det finansiella paketet utgör inte stöd för tillverkning av miljövänliga produkter (punkt 4.5) och är inte riskkapital (punkt 4.6).
(74)
När det gäller de subventionerade låneåtgärderna i enlighet med punkt 4.4 i den tillfälliga gemenskapsramen, gäller detta för lån med vilken löptid som helst som ingicks före den 31 december 2010 (35). Avtalet om de granskade åtgärderna ingicks efter det att den tillfälliga gemenskapsramen hade trätt i kraft och före den 31 december 2010 och skulle därför kunna vara stödberättigande.
(75)
Kommissionen konstaterar emellertid att den faktiska ersättningen för transaktionerna ligger under den minimiräntesats som anses vara förenlig med den tillfälliga gemenskapsramen.
(76)
I enlighet med den berörda bestämmelsen ”kommer kommissionen att godta att offentliga eller privata lån beviljas till en ränta som minst motsvarar centralbankens dagslåneränta plus ett tillägg som motsvarar skillnaden mellan den genomsnittliga ettåriga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden 1 januari 2007-30 juni 2008, plus den kreditriskpremie som motsvarar mottagarens riskprofil, enligt det som föreskrivs i kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor”.
(77)
När det gäller lånet i euro (lån A) är skillnaden mellan den genomsnittliga ettåriga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden 1 januari 2007-30 juni 2008 64 räntepunkter. Europeiska centralbankens dagslåneränta (Eonia) den 26 januari 2009 (36) var dessutom 1,228 %. Med tanke på mottagarens kreditbetyg och de säkerheter som ställts för transaktionen (se skäl 48 ovan), måste en ytterligare marginal på 400 räntepunkter tillämpas på denna bas. Därför skulle den subventionerade räntesats som är tillåten i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen vara 5,868 %. Den faktiska finansieringskostnaden för transaktionen (4,362 %) ligger under denna räntesats.
(78)
I fråga om lånet i forint (lån B) bekräftade de ungerska myndigheterna i ärende N 78/09 (37) att skillnaderna mellan den genomsnittliga ettåriga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden 1 januari 2007-30 juni 2008 var 26 räntepunkter. Den ungerska centralbankens dagslåneränta den 26 januari 2009 (38) var 9,14 %. Med tanke på mottagarens kreditbetyg och de säkerheter som ställts för transaktionen, måste en ytterligare marginal på 400 räntepunkter tillämpas på denna bas. Därför skulle den subventionerade räntesats som är tillåten i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen vara 13,40 %. Den faktiska finansieringskostnaden för transaktionen (12,44 %) ligger under denna räntesats.
X.5 Slutsats om förenlighet
(79)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att lån A och lån B delvis är förenliga som subventionerade låneåtgärder i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen.
(80)
Kommissionen anser att skillnaden mellan den faktiska ersättningen för transaktionerna och den subventionerade räntesatsen är oförenlig, medan skillnaden mellan den subventionerade räntesatsen och referensräntan är förenlig i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen.
XI. ÅTERKRAV
(81)
I enlighet med EUF-fördraget och EU-domstolens etablerade rättspraxis ska kommissionen när den finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den inre marknaden besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder (39). Domstolen har också konsekvent hävdat att en stats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen anser vara oförenligt med den inre marknaden är avsett att återställa den situation som förelåg innan stödet beviljades (40). I detta sammanhang har domstolen fastställt att detta syfte uppnås när mottagaren av stödet har återbetalat de belopp som beviljats genom olagligt stöd, och därmed förlorat de fördelar som han åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, och situationen före utbetalningen av stödet har återställts (41).
(82)
Enligt denna rättspraxis fastställs följande i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (42): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att det berörda medlemslandet ska vidta alla åtgärder som krävs för att återkräva stödet från mottagaren.”
(83)
Med tanke på att föreliggande åtgärder ska anses utgöra olagligt och delvis oförenligt stöd, måste den oförenliga delen av stödet återkrävas för att återställa den situation som förelåg på marknaden innan stödet utgavs. Återkravet ska därför ske från det datum när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet gjordes tillgängligt för stödmottagaren, och ska innefatta återkravsränta till den dag det har återbetalats.
(84)
Mot bakgrund av avsnitt X.5 ovan beräknas den oförenliga delen av åtgärderna som skillnaden mellan den förenliga subventionerade räntesatsen i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen och de totala faktiska finansieringskostnaderna (dvs. ränta plus garantipremie).
(85)
Det exakta återkravsbeloppet ska beräknas av de ungerska myndigheterna.
XII. SLUTSATS
(86)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att låneåtgärderna A och B till förmån för Nitrogénmuvek utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(87)
Kommissionen drar dessutom slutsatsen att lån A och lån B är delvis förenliga med den inre marknaden i egenskap av subventionerade låneåtgärder i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen. I synnerhet skillnaden mellan den subventionerade räntesatsen enligt den tillfälliga gemenskapsramen och referensräntan är förenliga. Skillnaden mellan den faktiska ersättningen för transaktionerna och den subventionerade räntesatsen är däremot oförenlig med den inre marknaden.
(88)
Med tanke på att lån A och lån B ska anses utgöra olagligt och delvis oförenligt stöd måste den oförenliga delen av stödet återkrävas från Nitrogénművek för att återställa den situation som förelåg på marknaden innan stödet utgavs.
(89)
Det exakta återkravsbeloppet ska beräknas av de ungerska myndigheterna. Det beräknas som skillnaden mellan den förenliga subventionerade räntesatsen i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen och de totala faktiska finansieringskostnaderna (dvs. ränta plus garantipremie).
(90)
Kommissionen drar även slutsatsen att den hundraprocentiga garantin för lån A inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget till förmån för MFB.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det investeringslån på 52 miljoner euro och den löpande lånefacilitet på 10 miljarder forint som beviljats av Ungern till Péti Nitrogénművek Zrt. utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
Artikel 2
1. Det statliga stöd som olagligt beviljats av Ungern till Péti Nitrogénművek Zrt. i strid mot artikel 108.3 i EUF-fördraget är delvis förenligt och delvis oförenligt med den inre marknaden.
2. Det olagliga stöd som består av skillnaden mellan den subventionerade räntesatsen i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen och den relevanta referensräntan är förenligt med den inre marknaden.
3. Det olagliga stöd som består av skillnaden mellan den faktiska ersättningen för åtgärderna och den subventionerade räntesatsen i enlighet med den tillfälliga gemenskapsramen är oförenligt med den inre marknaden.
4. Ungern ska avstå från att bevilja det statliga stöd som avses i punkt 3 från och med datumet för delgivandet av detta beslut.
Artikel 3
1. Ungern ska återkräva det stöd som avses i artikel 2.3 från stödmottagaren.
2. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.
Artikel 4
1. Återkravet av det stöd som avses i artikel 2.3 är omedelbart verkställbart.
2. Ungern ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då det har delgivits.
Artikel 5
1. Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Ungern lämna följande uppgifter till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.
c)
Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.
2. Ungern ska hålla kommissionen underrättad om de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet med ränta av det stöd som avses i artikel 2.3 har slutförts. Ungern ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.
Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2010.