ROZHODNUTÍ RADY 2011/429/SZBP
ze dne 18. července 2011
o postoji Evropské unie k sedmé hodnotící konferenci států, které jsou stranami Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, jejímž cílem je mimo jiné posílit Úmluvu o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (dále jen „BTWC“), pokračovat v diskusi o kontrole dodržování BTWC, podporovat její univerzální platnost a její vnitrostátní provádění, a to i prostřednictvím trestněprávních předpisů, a posilovat její dodržování.
(2)
Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1540 (2004), která označuje šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů za hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Dne 27. dubna 2006 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1673 (2006) za účelem zintenzivnění úsilí na podporu plného provádění rezoluce 1540 (2004). Provádění těchto rezolucí přispívá k provádění BTWC.
(3)
Dne 26. srpna 1988 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 620 (1988), která mimo jiné vybízí generálního tajemníka, aby ihned zahájil šetření v reakci na tvrzení týkající se použití chemických a bakteriologických (biologických) nebo toxinových zbraní, které představuje porušení Ženevského protokolu z roku 1925. Dne 8. září 2006 přijalo Valné shromáždění globální strategii Organizace spojených národů pro boj proti terorismu, připojenou k rezoluci 60/288, podle níž členské státy vybízejí generálního tajemníka, aby aktualizoval seznam odborníků a laboratoří, jakož i technické pokyny a postupy, které má generální tajemník k dispozici pro včasné a účinné šetření takových tvrzení.
(4)
Na šesté hodnotící konferenci států, které jsou stranami BTWC, bylo rozhodnuto, že se sedmá hodnotící konference uskuteční v Ženevě nejpozději v roce 2011 a jejím úkolem by mělo být zhodnocení toho, jak BTWC funguje, přičemž se má mimo jiné zohlednit nový vědecký a technologický rozvoj, který je z hlediska BTWC podstatný, a pokrok učiněný státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) při plnění povinností z ní vyplývajících a při provádění rozhodnutí a doporučení, na nichž se šestá hodnotící konference dohodla.
(5)
Rada přijala dne 27. února 2006 společnou akci 2006/184/SZBP (1) a dne 10. listopadu 2008 společnou akci 2008/858/SZBP (2). Obě společné akce prosazují univerzální platnost BTWC a podporují její provádění stranami. Společná akce 2008/858/SZBP navíc prosazuje předkládání prohlášení o opatřeních k budování důvěry stranami a poskytuje podporu postupu BTWC mezi zasedáními.
(6)
Souběžně se společnou akcí 20006/184/SZBP se Unie dohodla v souvislosti s BTWC na akčním plánu EU pro biologické a toxinové zbraně, který doplňuje společnou akci EU na podporu BTWC (3), ve kterém se členské státy zavázaly předložit OSN v dubnu každého roku prohlášení o opatřeních k budování důvěry a generálnímu tajemníku OSN seznamy příslušných odborníků a laboratoří s cílem usnadnit případné vyšetřování údajného použití (chemických) biologických a toxinových zbraní.
(7)
S ohledem na nadcházející sedmou hodnotící konferenci BTWC, která se bude konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, je třeba aktualizovat postoj Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíli Unie na sedmé hodnotící konferenci Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC) (dále jen „sedmá hodnotící konference“) je přezkoumat fungování BTWC a prozkoumat možnosti jejího dalšího posílení.
K dosažení těchto cílů Unie na sedmé hodnotící konferenci, jež se má konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, předloží konkrétní návrhy.
Článek 2
Unie se na sedmé hodnotící konferenci zaměří zejména na zajištění toho, aby se státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) věnovaly těmto prioritním otázkám:
a)
budování důvěry v dodržování BTWC;
b)
podpora jejího vnitrostátního provádění; a
c)
prosazování její univerzální platnosti.
Článek 3
Unie v zájmu dosažení cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2:
a)
přispěje na sedmé hodnotící konferenci k celkovému hodnocení fungování BTWC, včetně plnění závazků stran vyplývajících z BTWC;
b)
podpoří další podstatný postup mezi zasedáními pro období mezi sedmou a osmou hodnotící konferencí a určí konkrétní oblasti a podrobnější ujednání s cílem dosáhnout dalšího pokroku v tomto postupu;
c)
podpoří osmou hodnotící konferenci, která se bude konat nejpozději v roce 2016;
d)
bude usilovat o dosažení shody vedoucí k úspěšnému výsledku sedmé hodnotící konference na základě rámce zavedeného na předchozích konferencích a bude prosazovat mimo jiné tyto klíčové otázky:
i)
bude se usilovat o stanovení a posílení účinných mechanismů k budování důvěry v dodržování BTWC,
ii)
strany by měly být schopny prokázat dodržování BTWC prostřednictvím výměny informací a zvýšené transparentnosti v souvislosti s jejich schopnostmi a opatřeními zaměřenými na provádění a snahou zajistit dodržování BTWC. Toho lze dosáhnout prostřednictvím prohlášení, konzultací a činností na místě, dokládajících zvyšující se úroveň transparentnosti a dohledu, ale rovněž i výměny informací a přezkumu během postupu mezi zasedáními. Unie uznává, že v současnosti neexistuje shoda ohledně ověřování, jež zůstává ústředním prvkem úplného a účinného odzbrojení a režimu nešíření, je však připravena vynaložit úsilí s cílem určit možná řešení, jejichž prostřednictvím by bylo možno dosáhnout podobných cílů,
iii)
účinné provádění BTWC a řádné dodržování všech povinností z ní vyplývajících všemi stranami; podpora a případně posilování vnitrostátních prováděcích opatření, včetně trestněprávních předpisů, a kontroly nad patogenními mikroorganismy a toxiny v rámci BTWC, mimo jiné zvýšením kapacity Útvaru na podporu provádění úmluvy - Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „ISU“) za účelem podpory vnitrostátního provádění a nastolení této otázky coby tématu postupu mezi zasedáními. Mohla by být zvážena další opatření a přijata další rozhodnutí o způsobech a prostředcích posílení vnitrostátního provádění. Unie podpoří diskuse o případných možnostech v tomto ohledu, zejména v oblasti vnitrostátních právních předpisů, koordinace mezi vnitrostátními zainteresovanými subjekty a regionální a subregionální spolupráce; a provádění příslušných norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a biologické ochrany pro instituce činné na poli biologických věd,
iv)
univerzální účast všech států na BTWC, včetně vyzvání všech států, které nejsou stranami BTWC, aby k ní neprodleně přistoupily a právně se zavázaly k odzbrojení a nešíření biologických a toxinových zbraní, a vybízení těchto států, aby se v době, než k BTWC přistoupí, účastnily jako pozorovatelé na jednání stran a aby na dobrovolném základě prováděly její ustanovení. Usilovat o to, aby zákaz biologických a toxinových zbraní byl prohlášen za univerzálně závazné pravidlo mezinárodního práva, a to i prostřednictvím zavedení univerzální platnosti BTWC; z tohoto důvodu Unie doporučuje přijetí akčního plánu pro univerzální platnost, jehož koordinací by byl pověřen ISU a jenž by byl během postupu mezi zasedáními vyhodnocován na zasedáních k tomuto účelu svolaných,
v)
úsilí o zvýšení transparentnosti a vybudování důvěry v dodržování BTWC je zaměřeno i na mechanismus opatření k budování důvěry. Unie je připravena pracovat na posílení tohoto mechanismu prostřednictvím stanovení opatření ke zvýšení účasti, kvality a komplexnosti mechanismu opatření k budování důvěry,
vi)
posílení transparentnosti spolupráce a pomoci související s článkem X BTWC a zohlednění práce a odborných poznatků jiných mezinárodních organizací. Unie bude nadále podporovat konkrétní provádění článku X BTWC prostřednictvím svých různých programů pomoci a je připravena pokračovat ve vypracovávání společných ujednání, která tvoří základ pro účinný postup, pokud jde o spolupráci pro mírové účely v rámci BTWC. Mohly by se zvážit další kroky a přijmout rozhodnutí v souvislosti s posílením mezinárodní spolupráce, pomoci a výměny v oblasti využití biologických věd a technologií pro mírové účely, jakož i v souvislosti s podporou budování kapacit v oblasti sledování nemocí, zjišťování, diagnostiky a omezení infekčních nemocí,
vii)
posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní. V případě údajného použití biologických a toxinových zbraní by mohly být zváženy další kroky a přijata rozhodnutí, pokud jde o poskytování pomoci a koordinaci v rámci článku VII BTWC s příslušnými organizacemi na žádost kterékoli strany včetně zlepšení vnitrostátních kapacit pro sledování nemocí, jejich zjišťování a diagnostiku a systémy veřejného zdravotnictví. Práce speciálně zaměřená na posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní může dále pomoci nepřímo posílit články VI a VII BTWC,
viii)
podpora procesu častějších posouzení příslušného vědeckého a technologického rozvoje, který může mít dopad na BTWC, jako je větší sblížení chemie a biologie a rychle se rozvíjející oblasti syntetické biologie a nanotechnologie,
ix)
dodržování závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a 1673 (2006), zejména s cílem vyloučit riziko získání nebo použití biologických a toxinových zbraní k teroristickým účelům, včetně možného přístupu teroristů k materiálu, vybavení a znalostem, které mohou být použity pro vývoj a výrobu biologických a toxinových zbraní,
x)
programy globálního partnerství skupiny zemí G 8 zaměřené na podporu odzbrojení, kontrolu a bezpečnost citlivých materiálů, zařízení a na odbornou pomoc,
xi)
zvážení dalších kroků na základě práce vykonané v rámci postupu mezi zasedáními v období let 2007 až 2010 a rozhodnutí o těchto dalších krocích a úsilí o projednání a podporu společného ujednání a účinného postupu ohledně přijetí nezbytných vnitrostátních opatření pro provedení zákazu stanoveného v BTWC.
Článek 4
V zájmu posílení dodržování BTWC Unie podpoří:
a)
opatření související s prohlášeními o opatřeních k budování důvěry:
i)
posuzování každoročních prohlášení o opatřeních k budování důvěry jakožto pravidelného vnitrostátního nástroje pro dokládání provádění a dodržování BTWC a další rozvoj těchto opatření s ohledem na tento cíl,
ii)
zvýšení kvality prohlášení o opatřeních k budování důvěry
-
co největším zjednodušením formulářů pro opatření k budování důvěry a odstraněním potenciálních nejednoznačných prvků. Podrobné a konkrétní návrhy na změnu prezentace těchto opatření vycházejí ze zpráv seminářů ženevského fóra,
-
podporou shromažďování informací obsažených ve formulářích o opatřeních k budování důvěry. Za tímto účelem by Unie podpořila ISU, aby hrál větší úlohu při podpoře národních kontaktních míst a vnitrostátních orgánů odpovědných za zajištění dodržování BTWC. Tato podpora by mohla zahrnovat takové prvky, jako je například zřízení referenční knihovny, asistenční služba, poskytování formulářů pro opatření k budování důvěry ve více jazycích, zavedení elektronického formátu a pořádání regionálních seminářů pro vnitrostátní kontaktní místa,
-
zavedením podnětů motivujících k předkládání opatření k budování důvěry, jako je začlenění podrobných informací souvisejících s článkem X BTWC do mechanismu daných opatření (s využitím stávajícího formuláře D nebo vytvořením nového formuláře),
iii)
zvýšení relevantnosti a srozumitelnosti formulářů pro opatření k budování důvěry prostřednictvím:
-
odkazů na všechny příslušné články BTWC, při řádném zohlednění potřeby dosáhnout vhodné rovnováhy mezi poskytováním užitečných informací a vynaložením úsilí nezbytného k jejich získání. Cílem je vyhnout se nárůstu složitosti a pracovní zátěže, což by mohlo odrazovat od účasti,
-
úpravy opatření k budování důvěry prostřednictvím možného dvoustupňového přístupu, přičemž úpravy vyžadující další prověření by byly zahrnuty do nového postupu mezi zasedáními;
b)
opatření související s mechanismem generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní; opětovné potvrzení toho, že je nutné, aby strany zajistily účinnost ustanovení samotného mechanismu a učinily k tomuto účelu praktické kroky, jako je poskytování podpory programům odborné přípravy a rozvoj systému analytických laboratoří.
Článek 5
Unie kromě cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2 podpoří posilování úlohy ISU. Podpoří zejména:
a)
prodloužení mandátu ISU o dalších pět let;
b)
rozšíření mandátu ISU o tyto činnosti:
i)
zřízení komunikační a informační platformy o politických, vědeckých a jiných činnostech významných z hlediska BTWC (založení „referenční knihovny“/elektronické databáze pro zvyšování informovanosti států, jež jsou stranami úmluvy, akademické sféry a průmyslu),
ii)
navazování kontaktů a sdílení informací s jinými příslušnými mezinárodními organizacemi,
iii)
další posilování vnitrostátního provádění BTWC usnadněním výměny informací a doporučení ohledně vnitrostátního provádění,
iv)
další podpora systému opatření k budování důvěry prostřednictvím účasti na revizi prohlášení o těchto opatřeních. Na základě informací z revidovaných opatření k budování důvěry by mohl ISU obdržet mandát ke shromáždění informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online,
v)
vyvinutí systému k revizi výsledků vědeckého a technologického rozvoje a jejich dopadu na BTWC,
vi)
vypracování akčního plánu pro univerzální platnost;
c)
náležité rozšíření stávajícího personálu ISU, aby mohl provádět činnosti uvedené v písmenu b).
Článek 6
V zájmu podpory revize a posilování postupu mezi zasedáními Unie zejména podpoří:
a)
následující otázky pro nový postup mezi zasedáními, ať již jako témata tohoto postupu nebo prostřednictvím zvláštních pracovních skupin:
i)
vnitrostátní provádění BTWC,
ii)
univerzální platnost BTWC,
iii)
další činnost navazující na hodnotící konferenci a související s opatřeními k budování důvěry,
iv)
pomoc a spolupráce podle článků VII a X BTWC, včetně určení požadavků pro pomoc při vypracovávání a přijímání vhodných regulačních rámců (v první řadě se zaměřením na biologickou bezpečnost a ochranu),
v)
vědecký a technologický rozvoj;
b)
častější posuzování příslušného vědeckého a technologického rozvoje. Prostřednictvím svého obnoveného mandátu by se na tom mohl podílet ISU. Kromě důkladné diskuse v postupu mezi zasedáními by strany mohly přijmout rozhodnutí ohledně jiných možností projednávání vědeckých a technických otázek (tzn. vytvoření nové pracovní skupiny, zařazení vědy a techniky na pořad jednání stran, organizace zasedání odborníků věnujících se vědě a technice, zřízení poradního panelu nebo otevřeného fóra věnovaného otázkám vědy a techniky);
c)
vypracovávání vnitrostátních regulačních rámců, zejména pro biologickou bezpečnost a ochranu. Přijetí odpovídajících norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany pro laboratoře a průmysl, které však v žádném případě nenahrazují režim dodržování BTWC, může stranám z dlouhodobého hlediska pomoci s prováděním povinností vyplývajících z BTWC. Zároveň by se mohlo jednat o užitečný nástroj, který by spolu s dalšími opatřeními přispíval k budoucímu posílenému režimu dodržování. Jednání o této oblasti, například s příslušnými průmyslovými odvětvími, by mohlo být zahrnuto v novém postupu mezi zasedáními;
d)
posílení rozhodovací povahy postupu mezi zasedáními prozkoumáním řady možností, spočívajících například v tom, že by se závěrečná zpráva ze zasedání stran stala závaznou, dohodly by se plány postupu, zvážila možnost ustavení pracovních skupin věnujících se konkrétním otázkám, akčním plánům nebo doporučením.
Článek 7
V zájmu podpory univerzální platnosti BTWC Unie podpoří:
a)
přijetí akčního plánu pro univerzální platnost spravovaného ISU a obsahujícího konkrétní kroky a činnosti. Součástí akčního plánu by mohly být činnosti jako informační akce, společné demarše, překlady příslušných dokumentů, motivační podněty, jako například výměna informací o nabídkách pomoci, a návštěvy za účelem pomoci při prvním vyplňování formulářů týkajících se opatření k budování důvěry, jež mají být předloženy. Tento akční plán by se na každém zasedání stran zhodnotil a v případě potřeby upravil;
b)
pořádání zvláštních zasedání věnovaných univerzální platnosti BTWC nebo zasedání pracovní skupiny týkajících se univerzální platnosti BTWC v rámci postupu mezi zasedáními, aby bylo možné koordinovat informační činnosti mezi různými aktéry a plánovat regionální iniciativy.
Článek 8
Unie podpoří revizi provádění článku X BTWC na sedmé hodnotící konferenci. Tato revize se zaměří na:
a)
prozkoumání způsobu, jak začlenit informace týkající se pomoci do opatření k budování důvěry, prostřednictvím úpravy formuláře D nebo vytvořením nového formuláře, aby si strany mohly vyměňovat informace o činnostech týkajících se spolupráce a pomoci;
b)
pověření ISU shromážděním informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online, která by se mohla nacházet v zabezpečené části internetových stránek.
Článek 9
Opatření přijatá Unií pro účely uvedené v článcích 1 až 8 zahrnují:
a)
návrhy Unie vyplývající z postoje uvedeného v článcích 1 až 8 a týkající se konkrétních, praktických a proveditelných ujednání pro účinné posílení provádění BTWC, jež by měly strany posoudit na sedmé hodnotící konferenci;
b)
demarše vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegací Unie;
c)
prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegace Unie při OSN učiněná během příprav hodnotící konference a v jejím průběhu.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 18. července 2011.
RÅDETS BESLUT 2011/429/GUSP
av den 18 juli 2011
om Europeiska unionens ståndpunkt inför den sjunde översynskonferensen för fördragsslutande stater i konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och
av följande skäl:
(1)
Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, vilken bland annat syftar till att förstärka konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen), fortsätta diskussionen om kontroll av BTV-konventionen, stödja universalisering och nationellt genomförande av BTV-konventionen, bland annat genom strafflagstiftning, och stärka efterlevnaden av konventionen.
(2)
Den 28 april 2004 antog Förenta nationernas säkerhetsråd enhälligt resolution 1540 (2004) enligt vilken spridning av massförstörelsevapen och bärare till dessa betecknas som ett hot mot internationell fred och säkerhet. Den 27 april 2006 antog FN:s säkerhetsråd enhälligt resolution 1673 (2006) i syfte att intensifiera ansträngningarna för att främja ett fullt genomförande av resolution 1540 (2004). Genomförandet av bestämmelserna i dessa resolutioner bidrar till genomförandet av BTV-konventionen.
(3)
Den 26 augusti 1988 antog FN:s säkerhetsråd resolution 620 (1988) där generalsekreteraren bland annat uppmanas att skyndsamt genomföra undersökningar som svar på påståenden beträffande användning av kemiska och bakteriologiska (biologiska) vapen eller toxinvapen som innebär en överträdelse av 1925 års Genèveprotokollet. Den 8 september 2006 antog generalförsamlingen Förenta nationernas globala strategi för terroristbekämpning som bifogades resolution 60/288 enligt vilken medlemsstaterna uppmanar generalsekreteraren att uppdatera den förteckning över experter och laboratorier samt de tekniska riktlinjer och förfaranden som han har tillgång till för att snabbt och effektivt utreda fall av påstådd användning.
(4)
Vid den sjätte översynskonferensen med de fördragsslutande staterna i BTV-konventionen beslutades det att den sjunde översynskonferensen ska hållas i Genève senast 2011 och att en översyn av BTV-konventionens tillämpning då ska göras med beaktande av bland annat ny vetenskaplig och teknisk utveckling av relevans för BTV-konventionen, de framsteg som de fördragsslutande staterna har gjort gällande genomförandet av sina förpliktelser enligt BTV-konventionen och gällande genomförandet av de beslut och rekommendationer som avtalades vid den sjätte översynskonferensen.
(5)
Den 27 februari 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/184/Gusp (1) och den 10 november 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/858/Gusp (2). Båda gemensamma åtgärder främjar universalisering av BTV-konventionen och stödjer de fördragsslutande staternas genomförande av BTV-konventionen. Vidare verkar gemensam åtgärd 2008/858/Gusp för att de fördragsslutande staterna lägger fram förklaringar om förtroendeskapande åtgärder och stödja konventionsarbetet mellan sammanträdena.
(6)
Parallellt med gemensam åtgärd 2006/184/Gusp enades Europeiska unionen om EU:s handlingsplan om biologiska vapen och toxinvapen som ett komplement till EU:s gemensamma åtgärd för att stödja BTV-konventionen (3), enligt vilken medlemsstaterna åtog sig att i april varje år lämna rapporter om förtroendeskapande åtgärder till FN och förteckningar över relevanta experter och laboratorier till FN:s generalsekreterare för att underlätta utredningar av påstådd användning av (kemiska) biologiska vapen och toxinvapen.
(7)
I ljuset av den kommande sjunde översynskonferensen den 5-22 december 2011 bör Europeiska unionens ståndpunkt uppdateras.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Unionens mål vid den sjunde översynskonferensen av de fördragsslutande parterna i konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen) ska vara att se över hur BTV-konventionen fungerar och undersöka olika alternativ för att förstärka den ytterligare.
För att nå dessa mål ska unionen lägga fram konkreta förslag till den sjunde översynskonferensen som avses äga rum den 5-22 december 2011.
Artikel 2
Vid den sjunde översynskonferensen ska unionen i synnerhet arbeta för att säkerställa att fördragsslutande partier i BTV-konventionen till behandling tar upp följande prioriteringar, nämligen
a)
förtroendeskapande när det gäller efterlevnad av BTV-konventionen,
b)
stöd till nationellt genomförande, och
c)
främjande av universalitet.
Artikel 3
För att uppnå de mål som fastställs i artikel 1 och de prioriteringar som fastställs i artikel 2 ska unionen
a)
bidra till en fullständig översyn av hur BTV-konventionen fungerar vid den sjunde översynskonferensen, inklusive genomförandet av de fördragsslutande staternas åtaganden enligt BTV-konventionen,
b)
stödja ytterligare en konkret process för arbetet mellan sammanträdena under perioden mellan den sjunde och den åttonde översynskonferensen och identifiera särskilda områden och förbättrade arrangemang för ytterligare framsteg enligt denna process,
c)
stödja en åttonde översynskonferens, som ska äga rum senast 2016,
d)
bygga upp konsensus för ett framgångsrikt resultat av den sjunde översynskonferensen utifrån den ram som fastställts av tidigare sådana konferenser, och bland annat främja följande väsentliga frågor:
i)
Sträva efter att fastställa och stärka effektiva mekanismer för att bygga upp förtroendet för efterlevnad inom BTV-konventionen.
ii)
Fördragsslutande stater ska kunna påvisa efterlevnad genom informationsutbyte och ökad öppenhet om deras kapacitet och åtgärder för genomförande och avsikter gällande efterlevnad. Detta kan uppnås genom förklaringar, samråd och verksamhet på området som visar på ökad öppenhet och kontroll, men också genom informationsutbyte och översyn mellan sammanträdena. Samtidigt som unionen konstaterar att det i detta skede inte föreligger någon konsensus om kontroll, vilken fortfarande utgör en väsentlig del av ett fullständigt och effektivt system för kärnvapennedrustning och icke-spridning, är den berett att arbeta för att identifiera alternativ som kan uppnå motsvarande mål.
iii)
Faktiskt genomförande och fullt iakttagande av alla förpliktelser enligt BTV-konventionen av alla fördragsslutande stater. Stöd och förstärkning, vid behov, av nationella genomförandeåtgärder, inklusive strafflagstiftning, och kontroll över patogena mikroorganismer och toxiner inom ramen för BTV-konventionen, bland annat genom en förstärkning av kapacitet vid enheten för genomförandestöd vid FN:s kontor för nedrustningsfrågor (nedan kallad stödenheten) att stödja det nationella genomförandet och genom att ta upp detta som ett tema mellan sammanträdena. Ytterligare åtgärder kan övervägas liksom beslut som ska fattas om olika sätt att förbättra det nationella genomförandet. Unionen kommer att uppmuntra diskussionerna om eventuella alternativ i detta sammanhang, särskilt på området för nationell lagstiftning, samordning mellan nationella berörda parter och regionalt och subregionalt samarbete, samt om genomförandet av lämpliga förvaltningsnormer när det gäller biosäkerhet och bioskydd för institutioner för biovetenskap.
iv)
Universell anslutning av alla stater till BTV-konventionen och uppmaning till alla stater som inte är parter i BTV-konventionen att omedelbart ansluta sig till den och att lagligen förbinda sig till nedrustning och icke-spridning av biologiska vapen och toxinvapen och, i avvaktan på att sådana stater ansluter sig till BTV-konventionen, uppmuntra dessa att delta som observatörer i mötena mellan de fördragsslutande staterna och att på frivillig grund tillämpa bestämmelserna i konventionen. Verka för att förbuden mot biologiska vapen och toxinvapen ska förklaras vara universellt bindande folkrättsliga bestämmelser, bland annat genom universalisering av BTV-konventionen, och därför rekommendera antagande av en handlingsplan om universalisering, som samordnas av stödenheten, och utvärderas under särskilda möten mellan sammanträdena.
v)
Insatser för att öka öppenheten och för förtroendeskapande när det gäller efterlevnad inbegriper en mekanism för förtroendeskapande åtgärder. Unionen är beredd att arbeta för att förstärka denna mekanism genom att identifiera åtgärder för att öka deltagandet i, kvaliteten på och omfattningen av mekanismen för förtroendeskapande åtgärder.
vi)
Ökad öppenhet om samarbete och bistånd med anknytning till artikel X i BTV-konventionen och med beaktande av det arbete och den sakkunskap som andra internationella organisationer utför och förfogar över. Unionen kommer att fortsätta att stödja genomförandet i praktiken av artikel X genom sina olika biståndsprogram och är berett att fortsätta utarbetandet av gemensam förståelse som ligger till grund för effektiva åtgärder när det gäller samarbetet när det gäller fredliga ändamål inom ramen för BTV-konventionen. Ytterligare åtgärder kan övervägas liksom beslut om ökat internationellt samarbete, bistånd och utbyte inom biovetenskap och bioteknik för fredliga ändamål, för att främja kapacitetsuppbyggnad på områdena sjukdomsövervakning, upptäckt, diagnos och begränsning av smittsamma sjukdomar.
vii)
Förstärkning av FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen och toxinvapen. Ytterligare åtgärder kan övervägas liksom beslut om tillhandahållande av bistånd och samordning i samband med artikel VII i BTV-konventionen med relevanta organisationer på begäran av någon av de fördragsslutande staterna vid fall av påstådd användning av biologiska vapen eller toxinvapen, inbegripet förstärkning av den nationella kapaciteten för sjukdomsövervakning, upptäckt och diagnos och offentliga sjukvårdssystem. Det arbete som görs separat för att stärka FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen kan ytterligare bidra till att indirekt förstärka artiklarna VI och VII i BTV-konventionen.
viii)
Stöd till ett förfarande med mer frekventa bedömningar av relevant vetenskaplig och teknisk utveckling som kan ha konsekvenser för BTV-konventionen, t.ex. den ökande konvergensen mellan kemi och biologi och den snabba utvecklingen på områdena för syntetisk biologi och nanoteknik.
ix)
Iakttagande av skyldigheterna enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 1540 (2004) och 1673 (2006), särskilt för att eliminera risken för att biologiska vapen och toxinvapen förvärvas eller används för terroriständamål, inklusive terroristers eventuella tillgång till material, utrustning och kunskap som kan utnyttjas för att utveckla och framställa biologiska vapen och toxinvapen.
x)
G8-gruppens globala partnerskapsprogram med inriktning på stöd till nedrustning, kontroll och säkerhet när det gäller känsligt material, anläggningar och sakkunskap.
xi)
Överläggningar och beslut om ytterligare åtgärder på grundval av det arbete som genomförts inom ramen för arbetet under tiden mellan sammanträdena under perioden 2007-2010 och insatserna för att diskutera och främja gemensam förståelse och effektiva åtgärder när det gäller antagandet av nödvändiga nationella åtgärder för att genomföra det förbud som föreskrivs i BTV-konventionen.
Artikel 4
För att stärka efterlevnaden av BTV-konventionen ska unionen främja följande:
a)
Åtgärder med anknytning till förklaringar om förtroendeskapande åtgärder
i)
Undersökning av årliga förklaringar om förtroendeskapande åtgärder som allmänt nationellt verktyg för att redovisa genomförande och efterlevnad och vidareutveckling av dessa med tanke på denna målsättning.
ii)
Ökning av kvaliteten på förklaringar om förtroendeskapande åtgärder som läggs fram genom att utföra följande:
-
Förenkla formulären om förtroendeskapande åtgärder så mycket som möjligt och undanröja alla eventuella tvetydigheter i dem. Detaljerade och konkreta förslag till ändringar av de förtroendeskapande åtgärderna ska baseras på seminarierapporter från Geneva Forum.
-
Stödja sammanställningen av informationen i förklaringarna om de förtroendeskapande åtgärderna. I detta syfte skulle unionen uppmuntra stödenheten att spela en större roll till stöd för nationella kontaktpunkter och nationella myndigheter som ska se till att konventionen efterlevs. Detta stöd skulle exempelvis kunna inbegripa inrättande av ett referensbibliotek, en helpdeskfunktion, tillhandahållande av formulär om förtroendeskapande åtgärder på fler språk, införande av ett elektroniskt format och hållande av regionala seminarium för nationella kontaktpunkter.
-
Införa stimulansåtgärder för framläggande av förtroendeskapande åtgärder, som exempelvis införandet av detaljerad information i mekanismen för förtroendeskapande åtgärder om artikel X i BTV-konventionen (med hjälp av det befintliga formulär D eller genom att upprätta ett nytt formulär).
iii)
Ökning av relevansen hos och omfattningen av formulären om förtroendeskapande åtgärder genom följande:
-
Hänvisning till alla relevanta artiklar i BTV-konventionen, med hänsyn tagen till behovet att uppnå en lämplig balans mellan ett lämnande av användbar information och de insatser som erfordras för att erhålla denna, och detta för att undvika ökad komplexitet och en ökad arbetsbörda som eventuellt skulle kunna leda till ett minskat deltagande.
-
Anpassning av förtroendeskapande åtgärder genom en möjlig tvåstegsstrategi där ändringar som kräver ytterligare granskning lämnas till en nytt process för tiden mellan sammanträdena.
b)
Åtgärder med anknytning till FN:s generalsekreterares mekanism för att utredning av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen; det ska bekräftas att det är nödvändigt att de fördragsslutande staterna ser till att själva mekanismens bestämmelser är effektiva och att de vidtar praktiska åtgärder i detta syfte, såsom att lämna stöd till utbildningsprogram och utforma ett system för analyslaboratorier.
Artikel 5
Utöver de mål som fastställs i artikel 1 och de prioriteringar som fastställs i artikel 2 ska unionen stödja en förstärkning av stödenhetens roll. Framförallt ska unionen stödja följande:
a)
En förlängning av stödenhetens mandat med ytterligare fem år.
b)
Införlivandet av följande ytterligare verksamheter i stödenhetens mandat:
i)
Upprättande av en kommunikations- och informationsplattform om politisk och vetenskaplig verksamhet och annan verksamhet av relevans för BTV-konventionen (upprättande av ett ”referensbibliotek”/en elektronisk databas för att öka medvetenheten hos de fördragsslutande staterna, den akademiska världen och industrin).
ii)
Upprättande av förbindelser och utbyte av information med andra relevanta internationella organisationer.
iii)
Ytterligare förstärkning av det nationella genomförandet av BTV-konventionen genom att man underlättar ett utbyte av information och rådgivning om nationellt genomförande.
iv)
Ytterligare stöd till systemet för förtroendeskapande åtgärder genom deltagande i en process för översyn av förklaringarna om förtroendeskapande åtgärder. Med utgångspunkt i information som lämnats genom reviderade förtroendeskapande åtgärder skulle stödenheten kunna ges mandat att sammanställa information med anknytning till artikel X i BTV-konventionen i en databas på nätet.
v)
Utarbetande av ett system för översyn av vetenskaplig och teknisk utveckling och hur denna påverkar BTV-konventionen.
vi)
Upprättande av en handlingsplan för universalisering.
c)
Stödja en lämplig förstärkning av stödenhetens befintliga personalstyrka, för att stödenheten ska kunna utföra de verksamheter som avses i led b.
Artikel 6
Till stöd för översynen och förstärkningen av processen mellan sammanträdena ska unionen framför allt stödja följande:
a)
Att nedanstående teman behandlas i en ny process mellan sammanträdena, antingen som frågor mellan sammanträdena eller i särskilda arbetsgrupper:
i)
Nationellt genomförande.
ii)
Universalisering.
iii)
Ytterligare arbete med förtroendeskapande åtgärder efter det att konventionen setts över.
iv)
Bistånd och samarbete enligt artiklarna VII och X i BTV-konventionen, inklusive fastställande av biståndsbehov vid utformning och antagande av lämpliga regelverk (med inriktning på biosäkerhet och bioskydd i första hand).
v)
Vetenskaplig och teknisk utveckling.
b)
Ett förfarande med mer frekventa bedömningar av relevant vetenskaplig och teknisk utveckling. Stödenheten skulle genom sitt förlängda mandat kunna fylla en funktion. Utöver en ingående diskussion under arbetet mellan sammanträdena skulle de fördragsslutande staterna kunna besluta om alternativa sätt att diskutera vetenskapliga och tekniska frågor (dvs. inrätta en ny arbetsgrupp, införa en punkt om vetenskap och teknik på dagordningen för de fördragsslutande staternas möten, anordna ett särskilt expertmöte för vetenskap och teknik eller inrätta en rådgivande panel eller ett öppet vetenskaps- och teknikforum).
c)
Utformningen av nationella regelverk, framför allt om biosäkerhet och bioskydd. Införandet av lämpliga förvaltningsnormer för biosäkerhet och bioskydd för laboratorier och industri, trots att dessa på intet sätt är tänkta att ersätta ett system för efterlevnad, kan på lång sikt hjälpa de fördragsslutande staterna att genomföra sina skyldigheter enligt BTV-konventionen. De kan även tillsammans med andra åtgärder visa sig vara ett användbart verktyg som kan bidra till ett bättre framtida system för efterlevnad. En diskussion om denna utveckling - med relevant industrisektor - skulle kunna ingå i en ny process för tiden mellan sammanträdena.
d)
En förstärkning av den beslutsfattande aspekten av processen mellan sammanträdena genom att en rad olika alternativ utforskas, bland annat genom att slutrapporten från de fördragsslutande staternas möten görs bindande samt genom överenskommelser om färdplaner, med övervägande av möjligheten att inrätta arbetsgrupper för särskilda frågor, handlingsplaner eller rekommendationer.
Artikel 7
För att främja universalitet ska unionen stödja följande:
a)
Antagande av en handlingsplan för universalisering med konkreta etapper och verksamheter, vilken ska förvaltas av stödenheten. Handlingsplanen kan inbegripa verksamheter såsom informationsevenemang, gemensamma démarcher, översättning av relevanta handlingar, stimulansåtgärder såsom informationsutbyte om biståndserbjudanden och möjliga besök för bistånd i arbetet för att avsluta framläggandet av de första förslagen till förtroendeskapande åtgärder. Denna handlingsplan ska utvärderas och vid behov ändras vid varje möte mellan de fördragsslutande staterna.
b)
Anordnandet av särskilda sammanträden eller arbetsgruppsmöten om universalisering inom ramen för processen mellan de ordinarie sammanträdena för att samordna informationsverksamhet mellan olika aktörer och planera regionala initiativ.
Artikel 8
Unionen ska stödja översynen av tillämpningen av artikel X i BTV-konventionen vid den sjunde översynskonferensen. Denna översyn ska syfta till att
a)
undersöka hur information om bistånd till förtroendeskapande åtgärder kan införas, genom att formulär D ses över eller genom att ett nytt formulär utformas, för att de fördragsslutande staterna ska kunna utbyta information om verksamheter gällande samarbete och stöd,
b)
ge stödenheten mandat att sammanställa information om artikel X i BTV-konventionen i en databas på nätet, vilken kan ligga på den sekretessbelagda delen av webbplatsen.
Artikel 9
De åtgärder som unionen vidtar i de syften som avses i artiklarna 1-8 ska omfatta följande:
a)
På grundval av den ståndpunkt som anges i artiklarna 1-8, förslag från unionen om specifika, praktiska och genomförbara arrangemang för att effektivt förbättra genomförandet av BTV-konventionen vilka ska övervägas av de fördragsslutande staterna vid den sjunde översynskonferensen.
b)
Démarcher från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik eller unionens delegationer.
c)
Uttalanden från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik eller unionens delegation vid FN inför och under översynskonferensen.
Artikel 10
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.