ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 21 mars 2012
om Statligt stöd SA.29864 (C 6/10) (f.d. NN 1/10) som Tjeckien har beviljat företaget Czech Airlines a.s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - möjliga statsstödskonsekvenser i samband med lån beviljat av Osinek a.s.)
[delgivet med nr C(2012) 1664]
(Endast den tjeckiska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/637/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1), vad gäller stöd SA.29864 (C 6/10, f.d. NN 1/10, CP 371/2009) (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
I maj 2009 fick kommissionen på grundval av allmänt tillgänglig information kännedom om att det statligt ägda och i likvidation försatta företaget Osinek, a.s. (nedan kallat Osinek) hade godkänt ett lån på 2,5 miljarder tjeckiska kronor (ungefär 100 miljoner euro) till företaget ČSA - Czech Airlines, a.s. (nedan kallat ČSA). Genom skrivelser av den 14 maj 2009 och 24 september 2009 begärde kommissionen upplysningar av Tjeckien. Genom skrivelser av den 10 september 2009 och 25 november 2009 inkom Tjeckien med kompletterande upplysningar till kommissionen.
(2)
Genom en skrivelse av den 24 februari 2010 informerade kommissionen Tjeckien om sitt beslut om att med anledning av nämnda åtgärd inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat beslutet om inledande av förfarandet). Genom en skrivelse av den 26 april 2010 överlämnade Tjeckien sina synpunkter på detta beslut. Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 ställde kommissionen kompletterande frågor, vilka Tjeckien besvarade den 15 september 2010.
(3)
Beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärden.
(4)
Följande fyra berörda parter inkom med synpunkter till kommissionen: Travel Service and Icelandair Group den 10 mars 2011, Czech Connect Airlines a.s. den 11 mars 2011, JOB AIR Technic a.s. den 10 mars 2011 och ČSA den 14 mars 2011. Kommissionen har vidarebefordrat dessa synpunkter till Tjeckien, som har haft möjlighet att uttala sig om dem. Kommissionen mottog Tjeckiens kommentarer genom en skrivelse av den 12 maj 2011.
2. DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
2.1 Lånet från Osinek
(5)
Den åtgärd som är föremål för granskning är ett lån som Osinek beviljade det tjeckiska nationella flygbolaget ČSA den 30 april 2009. Lånet betalades ut i tre trancher.
a)
En första tranch på 800 miljoner tjeckiska kronor emottogs den 11 maj 2009.
b)
En andra tranch på 900 miljoner tjeckiska kronor emottogs den 30 juli 2009.
c)
En tredje tranch på 800 miljoner tjeckiska kronor emottogs den 24 september 2009.
(6)
Förväntad förfallodag var den 30 november 2010 med möjlighet till förlängning. Lånet beviljades med en räntesats som motsvarar 3M Prague Interbank Offered Rate (nedan kallad tremånaders-PRIBOR) plus 300 räntepunkter som riskpålägg, dvs. 5,51 % den dag låneavtalet undertecknandes. Räntan förföll till betalning kvartalsvis på den sista arbetsdagen i kalenderkvartalet (ränteperioden). Räntan beräknades dagligen från och med den dag som föregick avbetalningen av lånet från Osinek.
(7)
Enligt de tjeckiska myndigheterna motsvarade ett riskpålägg om 300 räntepunkter en korrekt riskmarginal med tanke på företagets finansiella situation, som av Standard & Poor's i kreditvärderingshänseende placerats i katagori B (sårbar finansiell situation) (nedan kallad katagori B), och på omfattningen på de säkerheter som ställdes för lånet, vilka uppgick till 110 % av lånebeloppet.
(8)
Säkerheterna utgjordes av byggnader på flygplatsen Prag-Ruzyně, mark, inventarier och reservdelar. Marknadsvärdet av de flesta av säkerheterna fastställdes av en oberoende expert. Fyra tillägg fogades till avtalet om lån från Osinek, som utvidgade och ändrade förteckningen över tillgångar som användes som säkerhet (3). De tjeckiska myndigheterna hävdar att alla dessa ändringar uppfyller villkoren i avtalet med Osinek, dvs. att det faktiska lånebeloppet inte får överstiga 90 % av värdet på säkerheterna vid någon tidpunkt eller den maximilånesumma som man enats om.
(9)
Lånet från Osinek återbetalades inte som ursprungligen avsetts. I stället frigjordes säkerheterna och den 30 juni 2010 omvandlades skulden till ett aktieinnehav (utbyte av skuld mot aktieinnehav).
Tabell 1
Överblick över tillgångar som utgör säkerheter för lånet från Osinek
Säkerhet
Värde i milj. tjeckiska kr
Värdet bestämt av
Användningsperiod
Driftsbyggnad - hangar F (inkl. marken under byggnaden)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 1 juni 2009
från den 11.5.2009 (första tranchen)
Administrationsbyggnaden ”APC” (inkl. marken under byggnaden)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 5 juli 2009
från den 30.7.2009 (andra tranchen) till den 9.12.2009 (annullerad av det tredje tillägget)
Reservdelar (roterande reservdelar och/eller ersättningsmotorer)
[150-165]
Värderingen bygger på det bokförda värdet per den 30.9.2009
från den 24.9.2009 (tredje tranchen)
Reservdelar (roterande, för typ A310 (alla) och Boeing)
[520-575]
Värderingen bygger på det bokförda värdet per den 30.9.2009
från den 24.9.2009 (tredje tranchen) till den 25.1.2010 (fjärde tillägget)
Mark kring administrationsbyggnaden ”APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 5 juli 2009
från den 23.7.2009 (första tillägget) till den 25.1.2010 (fjärde tillägget)
Marken omkring och i anslutning till hangar F
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 5 juli 2009
från den 23.7.2009 (första tillägget)
Reservdelar, typ: A319/320
[265-290]
Bygger på det bokförda värdet
från den 23.7.2009 (första tillägget)
Reservdelar, typ: A310, ATR och Boeing
[440-485]
Bygger på det bokförda värdet
från den 22.9.2009 (andra tillägget)
Flygsimulator
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 10 september 2009
från den 22.9.2009 (andra tillägget)
1 Boeing 737-55s, registreringsnummer: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 7 december 2009
från den 9.12.2009 (tredje tillägget)
2 Boeing 737-55s, registreringsnummer: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertutlåtande den 7 december 2010
från den 9.12.2009 (tredje tillägget) till den 25.1.2010 (fjärde tillägget)
IT
[80-85]
PROSCON, s.r.o., expertutlåtande den 30 november 2009
från den 9.12.2009 (tredje tillägget)
Varumärket ”ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimír Čmejla, expertutlåtande den 30 november 2009
från den 9.12.2009 (tredje tillägget)
ČSA:s andel i ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON, s.r.o., expertutlåtande den 20 januari 2010
från den 25.1.2010 (fjärde tillägget)
2.2 Beslutets räckvidd
(10)
Beslutet om att inleda förfarandet av den 24 februari 2010 avser lånet från Osinek på 2,5 miljarder tjeckiska kronor på grundval av ett låneavtal som ingicks den 30 april 2009 och beaktar det faktum att säkerheterna för lånet redan hade frigjorts genom tjeckiska regeringens beslut nr 1343 av den 26 oktober 2009. Frigörandet av säkerheterna för lånet och omvandlingen av skulden till ett aktieinnehav (utbyte av skuld mot aktieinnehav) anmäldes till kommissionen den 12 maj 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - omstruktureringsplan) och verkställdes i juni 2010. Föreliggande beslut berör därför bara lånet från Osinek om 2,5 miljarder tjeckiska kronor på grundval av låneavtalet av den 30 april 2009. Bedömningen av frigörandet av säkerheterna för lånet från Osinek och den därpå följande omvandlingen av skulden till ett aktieinnehav kommer att bli föremål för det slutliga beslutet i ärendet SA.30908.
2.3 Företaget Osinek
(11)
Osinek bildades som finansbolag för att övervaka nedläggningen av kolgruvor i Tjeckien och dessas vitalisering. Vid tidpunkten för lånet ägdes företaget till 100 % av tjeckiska myndigheter under finansministeriets tillsyn. Den 5 november 2008 försattes Osinek i likvidation. Före sin likvidation disponerade Osinek fortfarande över likvida medel och sökte enligt uppgift efter olika möjligheter att investera dem. Avtalet om lån från Osinek ingicks och undertecknades den 30 april 2009 på företagets vägnar av dess likvidator. För att fastställa möjliga risker med lånet beställde Osinek en ekonomisk analys av ČSA från en oberoende expert - European Business Consulting spol. s.r.o. (nedan kallad EBC) - samt ett rättsligt utlåtande av advokatbyrån JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Den 29 september 2009 undertecknande Osinek och Tjeckiens handels- och industriministerium ett avtal, enligt vilket Osineks fordringar på ČSA som härrörde från låneavtalet med Osinek överläts på ministeriet med anledning av likvidationsförfarandet. ČSA underrättades om denna överlåtelse samma dag. Den 8 mars 2010 avslutades Osineks likvidationsförfarandet.
(13)
Den 3 maj 2010 antog Tjeckiens regering beslut nr 333 om en omstruktureringsplan för ČSA (nedan kallat beslut nr 333), i vilket regeringen gav handels- och industriministeriet i uppdrag att lösa inteckningen för en del av säkerheterna före ökningen av ČSA:s aktiekapital. Omvandlingen av lånet till ett aktieinnehav (utbyte av skuld mot aktieinnehav) grundades rättsligt på ovannämnda beslut och verkställdes den 30 juni 2010.
2.4 Förmånstagaren - ČSA
(14)
ČSA har varit Tjeckiens nationella flygbolag alltsedan 1923. Det har sitt säte i Prag och bedriver sin verksamhet från flygplatsen Prag-Ruzyně. ČSA är det största flygbolag som är baserat på flygplatsen Prag-Ruzyně och betjänar 37 % av alla passagerare vars resa börjar eller slutar i Prag. ČSA är medlem i alliansen SkyTeam. Före omstruktureringen hade ČSA 51 flygplan. ČSA erbjuder reguljära lufttransporter (104 destinationer i 44 länder). Dessutom erbjuds charterflyg, godsverksamhet, marktjänster (företaget checkar in nära 60 % av alla passagerare på flygplatsen Prag-Ruzyně), flygplansunderhåll, utbildning av besättningar, catering samt drift av tullfria butiker på flygplatsen Prag-Ruzyně samt tullfri försäljning ombord.
2.4.1 Ägarstruktur
(15)
ČSA är ett statligt ägt företag. Tjeckien äger 95,69 % av aktierna via finansministeriet. Minoritetsägare är Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), huvudstaden Prag (1,53 %) och huvudstaden Bratislava (0,51 %).
(16)
När omstruktureringsprocessen avslutas avser staten att hitta en strategisk partner för ČSA. Som en förberedelse för den planerade privatiseringen beslöt den tjeckiska regeringen att bilda en ny bolagsstruktur genom paraplyföretaget Český Aeroholding, a.s. (nedan kallat ČAH).
(17)
Den 25 oktober 2011 godkände den tjeckiska konkurrensmyndigheten bildandet av ČAH, som ska innefatta ČSA, flygplatsen Prag-Ruzyně och ČSA:s nuvarande dotterbolag, dvs. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, s.r.o. ČAH:s förvaltning och struktur skulle innehålla inslag av en finansiell holdingstruktur i syfte att omstrukturera företagen som samlats i holdingbolaget, för att underlätta deras tillgång till kommersiell finansiering och för att förbereda dem för en kommande privatisering.
2.4.2 Företagets finansiella situation
(18)
ČSA hade svårigheter som avsevärt förvärrades 2009 när den ekonomiska krisen kulminerade. Även om företaget aldrig var i närheten av ett insolvensförfarande enligt tjeckisk rätt, visade dess viktigaste finansiella indikatorer på en klart negativ utveckling.
Tabell 2
ČSA:s nettoförmögenhet och aktiekapital åren 2006-2009 (i 1 000-tal tjeckiska kronor)
2006
2007
2008
2009
Nettoförmögenhet
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Aktiekapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Källa: ČSA:s årsberättelse.
Tabell 3
Utvecklingen av ČSA:s finanser (i 1 000-tal tjeckiska kronor)
CZK (i 1 000-tal)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Vinst/Förlust
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Omsättning (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Nettokassaflöde från driften
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Skulder
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Nettotillgångsvärde
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
[7 948 571 - 9 390 000]
Källa: ČSA:s räkenskaper.
(19)
Företaget var vinstgivande åren 2007 och 2008. Dock försämrades affärsresultatet avsevärt år 2009. Omsättningen hade minskat något under de fyra föregående åren, men kassaflödet sjönk avsevärt. Skuldnivån var mer eller mindre stabil. Företaget kompenserade sina förluster genom att sälja tillgångar, särskilt under räkenskapsåret 2009.
(20)
Under 2009 förvärrades situationen för företaget, särskilt under sommaren, som traditionellt är ČSA:s vinstgivande period.
2.5 Beslutet om att inleda förfarandet
(21)
Den 24 februari 2010 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande. I sitt beslut uttryckte kommissionen tvivel på att ČSA vid mottagandet av lånet redan befann sig i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (6) (nedan kallade riktlinjerna).
(22)
Kommissionen uttryckte dessutom tvivel på att villkoren för Osineks lån till ČSA, med tanke på ČSA:s finansiella situation, utgjorde en ekonomisk fördel, som det mottagande företaget på normala villkor inte skulle ha fått på marknaden. Vidare ifrågasatte kommissionen, om lånet innehöll inslag av statligt stöd, att detta stöd kunde anses vara förenligt med reglerna för statligt stöd, särskilt de i kommissionens meddelande Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (7) (nedan kallad den tillfälliga gemenskapsramen). Om lånet skulle anses innehålla statligt stöd, skulle åtgärden inverka menligt på konkurrensen, dvs. på företag som driver flyglinjer från flygplatsen Prag-Ruzyně eller som konkurrerar med ČSA och dess dotterbolag på andra marknader.
3. KOMMENTARER FRÅN TJECKIEN
(23)
I sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet framförde Tjeckien sina synpunkter. Tjeckien ansåg att Osineklånet uppfyller principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det inte gav ČSA någon otillbörlig ekonomisk fördel.
(24)
Tjeckien påpekade särskilt att ČSA vid undertecknandet av avtalet om Osineklånet inte var ett företag i svårigheter, och inte blev det förrän i augusti 2009. Tjeckien hävdar att ČSA trots sina växande problem alltid har varit i stånd att säkra sin bärkraft. Situationen ändrades dock i slutet av 2008 och i början av 2009 och fortsatte att försämras under året till följd av den världsomspännande lågkonjunkturen, som inverkade ogynnsamt på den globala transportmarknaden (8). Denna omständighet tillsammans med instabila oljemarknader och valutafluktuationer bidrog till försämringen av ČSA finansiella situation.
(25)
Under år 2009 förlitade ČSA sig på prognoser som byggde på det förutvarande årets resultat och förväntade sig avsevärt bättre resultat under sommarsäsongen. Resultaten för det första halvåret 2009, som rapporterades till ledningen i mitten av augusti, visade likväl en avsevärd nedgång i ČSA:s genomsnittliga intäkter i juni. I augusti 2009 stod det klart för ledningen att ČSA inte längre skulle vara i stånd att fungera utan omedelbara besparingar och externt finansiellt bistånd.
(26)
Med avseende på det möjliga inslaget av statligt stöd i Osineklånet förklarar Tjeckien att räntesatsen motsvarar kraven i meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (nedan kallat meddelandet om referensränta) (9). Tjeckien hävdar särskilt lämpligheten i att använda sig av tremånaders-PRIBOR som basränta för beräkningen av räntan på lånet, mot bakgrund av volatiliteten på finansmarknaderna vid den tidpunkt då Osineklånet undertecknades.
(27)
ČSA är inte bedömt enligt kreditvärderingssystemet, varför Tjeckien inte kan lämna belägg för sitt antagande att ČSA uppfyllde kraven för kategori B vid tidpunkten för undertecknandet av Osineklånet. Tjeckien hänvisar dock till en rapport från ECB av den 27 april 2009, enligt vilken ČSA var solvent och kreditvärdigt.
(28)
Tjeckien upprepar argumentet att ČSA för att försäkra sig om lånet var tvunget att ställa säkerheter för minst 110 % under lånets hela löptid. Sålunda fick det faktiska lånebelopp som beviljades ČSA aldrig överskrida 90 % av värdet på samtliga panträtter. Tjeckien har bekräftat att detta krav uppfyllts i samtliga fall och har inlämnat värderingsutlåtanden om de tillgångar som användes som säkerhet för lånet.
(29)
Tjeckien hävdar dessutom att Osineks likvidator, med tanke på att företaget disponerade över avsevärda finansiella medel, därför sökte vinstgivande investeringsmöjligheter. Redan innan likvidatorn ingick lånet till ČSA gav han det oberoende konsultföretaget EBC och advokatbyrån JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík i uppdrag att utarbeta en ekonomisk och rättslig rapport om låneerbjudandet. I EBC:s utlåtande bekräftades att ČSA kunde anses vara solvent och att risken var minimal för att ett lån till ČSA skulle kunna förorsaka Osinek förluster eller svårigheter. På grundval av detta utlåtande beslöt likvidatorn att ett lån till ČSA skulle vara ett förmånligt sätt att handskas med Osineks disponibla finansiella medel.
(30)
Enligt Tjeckien är villkoren för lånet dessutom förenliga med den tillfälliga gemenskapsramen, även i det fall kommissionen skulle finna att de är förmånligare än de som erbjuds på marknaden.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(31)
Under det formella granskningsförfarandet mottog kommissionen tre synpunkter från berörda tredje parter och likaledes från åtgärdens förmånstagare, som är föremål för undersökningen - ČSA (se skäl 4).
(32)
ČSA:s synpunkter återspeglar i princip Tjeckiens synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. ČSA återupprepar att lånet gavs på marknadsmässiga villkor, eftersom Osinek var en rationell aktör i en marknadsekonomi som mer motiverades av affärsmässiga än ekonomiska eller sociala mål. ČSA har även synpunkter på kvantifieringen av inslagen av möjligt stöd i det fall kommissionen skulle komma till slutsatsen att lånet från Osinek beviljades till en förmånlig räntesats, dvs. med antagandet att ČSA:s kreditvärdighet vore sämre än kategori B och/eller att säkerheten inte skulle värderas som ”hög”.
(33)
Alla berörda tredje parter är konkurrenter till ČSA och företrädas av samma advokatbyrå, varför deras resonemang i viss utsträckning är identiska. De berörda tredje parterna hävdar att lånet från Osinek tillförde ČSA statligt stöd som gjorde att det kunde konkurrera ohederligt genom att debitera priser, som konkurrenter, vilka inte får något statligt stöd inte kan erbjuda utan att äventyra kostnadstäckning och rimlig vinst (10).
(34)
De berörda tredje parterna hävdar att ČSA hade allvarliga svårigheter redan före den 1 juli 2008. Dessutom menar de att lånet från Osinek beviljades till en avsevärt lägre ränta än vad en bank skulle kräva under liknande omständigheter, med tanke på ČSA:s finansiella situation, amorteringstidens längd, kvaliteten på säkerheterna och den låga sannolikheten att lånet skulle återbetalas. I detta fall skulle lånet från Osinek utgöra olagligt statligt stöd som är oförenligt med EU:s regelverk. En konkurrent som lämnade synpunkter hävdade att ČSA uppfyllde kriteriet att ha förlorat över hälften av sitt aktiekapital åren 2007, 2008 och 2009. Åren 2008 och 2009 hade dessutom över en fjärdedel av ČSA:s aktiekapital försvunnit under föregående 12 månader. Samma konkurrent anser att det med anledning av ČSA:s minskande aktiekapital år 2008 kan antas att företaget redan den 1 juli 2008 uppfyllde kriterierna på företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 a i riktlinjerna.
(35)
De berörda tredje parterna hävdar vidare att det på grund av verksamhetens negativa kassaflöde, det stora antalet fordringsägare och förekomsten av finansiella åtaganden som förföll till betalning inom 30 dagar kan antas att företaget riskerade betalningsoförmåga redan från slutet av 2007, och borde därför från detta år ha betraktats som ett företag i svårigheter (enligt punkt 10 c i riktlinjerna).
5. TJECKIENS SVAR PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA PARTER
(36)
Tjeckien höll inte med om tredje parts synpunkter, utan instämde i synpunkterna från ČSA. Tjeckien vidhöll att lånet från Osinek beviljades till marknadsmässiga villkor och i samklang med meddelandet om referensränta. Dessutom hävdade de tjeckiska myndigheterna att ČSA kan fortsätta driften utan statligt stöd fram till andra halvåret 2009. Situationen vad beträffar ČSA:s tillgångar försämrades inte allvarligt ens under första halvåret 2009 och deras värde ökade i realiteten från [8 340-9 255] miljoner tjeckiska kronor under första kvartalet 2009 till [8 990-9 920] miljoner tjeckiska kronor under andra kvartalet.
(37)
Tjeckien påpekar att även om ČSA offentliggör sina verksamhetsresultat i enlighet med tjeckisk och internationell redovisningsstandard har berörda tredje parter uteslutande baserat sina synpunkter på resultat som redovisats i enlighet med den tjeckiska redovisningsstandarden, vars metodik inte ger en rättvisande bild av driften av företaget. Räkenskaper som utarbetats i enlighet med internationell redovisningsstandard ger bättre information om företagets finansiella situation och är alltså lämpligare. ČSA använder sig av tjeckisk redovisningsstandard, eftersom företaget är skyldigt att göra detta enligt tjeckisk skattelagstiftning. ČSA:s verksamhet begränsar sig givetvis inte enbart till Tjeckien, utan är världsomspännande, och därför använder sig ČSA också av internationell redovisningsstandard. Tjeckien påpekar att internationell redovisningsstandard tillämpas av banker när de beslutar om utlåning, eftersom den anses vara mer exakt än tjeckisk redovisningsstandard.
(38)
Slutligen överlämnade Tjeckien belägg som visade att ČSA vid den tid då Osineklånet beviljades inte uppfyllde villkoren för insolvens enligt den tjeckiska insolvenslagen (11).
6. FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD
(39)
Enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(40)
De kriterier som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att fastställa om den anmälda åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste således alla villkor nedan vara uppfyllda. Det finansiella stödet måste närmare bestämt
-
beviljas av staten eller genom statliga medel,
-
ge förmånstagaren en ekonomisk fördel,
-
gynna vissa företag eller viss produktion,
-
snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, och
-
påverka handeln mellan medlemsstaterna.
6.1 Statliga medel och statligt ansvar
(41)
Begreppet statligt stöd avser alla beviljade direkta eller indirekta fördelar som finansieras med statliga medel, beviljade av staten själv eller någon mellanhand som agerar med givna befogenheter.
(42)
Därför måste det först fastställas om lånet från Osinek ska betraktas som statliga medel. Som nämns ovan ägdes Osinek vid den tidpunkt då lånet beviljades till 100 % av Tjeckiens finansministerium och av detta skäl, oavsett dess ställning som affärsföretag eller annan juridisk status, handlar det om ett offentligt företag i den mening som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (12). Kommissionen anser därför att lånet från Osinek är finansierat med statliga medel.
(43)
EU-domstolen har dock också beslutat att även om en stat kan kontrollera ett offentligt företag och utöva ett avgörande inflytande över dess verksamhet kan man inte automatiskt anta att den utövar denna kontroll i ett visst konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten tillåter detta. Det blotta faktum att ett företag står under statlig kontroll räcker inte för att åtgärder som vidtagits av detta företag, som t.ex. det aktuella låneavtalet, ska anses kunna tillskrivas staten. Det är likaså nödvändigt att undersöka om offentliga myndigheter på ett eller annat sätt måste anses ha varit inblandade vid vidtagandet av åtgärden. På denna punkt har EU-domstolen angett att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten (13).
(44)
Indikatorerna kan exempelvis utgöras av att företaget är införlivat i den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normal konkurrens med förhållande till privata företag, frågan om företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar på att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande ska även beaktas.
(45)
Kommissionen noterar att större delen av Osineks styrelseledamöter är företrädare för offentliga myndigheter (exempelvis finansministeriet osv.).
(46)
Osinek försattes i likvidation den 5 november 2008 genom beslut samma dag av den ende ägaren. Trots att likvidatorn enligt tjeckisk lag är förpliktad att agera självständigt och utan instruktioner från företagets styrelseorgan under likvidationsprocessen, noterar kommissionen vidare att likvidatorn var utnämnd av Tjeckiens finansministerium, som var ende aktieägare i Osinek.
(47)
De tjeckiska myndigheterna har dessutom försett kommissionen med expertutlåtanden från JUDr. Jiřího Rybáře och JUDr. Pavla Štrbíka, som rekommenderade att likvidatorn, före beslut att bevilja ČSA lån, skulle konsultera Osinek aktieägare, alltså tjeckiska staten.
(48)
Vad gäller statens uppsikt över Osineks verksamhet konstaterar kommissionen vidare att Tjeckiens regering senare även fattade beslutet om att frigöra säkerheten för lånet från Osinek och byta ut skulden mot aktieinnehav i ČSA på grundval av beslut nr 333.
(49)
Kommissionens slutsats är därför att beslutet att bevilja Osineklånet kan tillskrivas tjeckiska staten. Osineklånet måste därför anses vara finansierat med statliga medel.
6.2 Ekonomisk fördel
(50)
Kommissionen noterar i enlighet med gällande principer i EU-rätten att om staten tillskjuter ytterligare kapital till ett ”företag” på villkor som är bättre än normala marknadsmässiga villkor, så omfattas detta av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom följderna av ett sådant agerande skulle ”gynna” detta konkreta företag i den mening som avses i ovan nämnda artikel. För att avgöra om staten har beviljat ett företag en ekonomisk fördel som det inte skulle erhålla på normala marknadsmässiga villkor, tillämpar kommissionen ”principen om en investerare i en marknadsekonomi” (14).
(51)
Enligt denna princip saknas inslag av statligt stöd om en privat investerare som är verksam på normala marknadsekonomiska villkor och som till sin storlek kan jämföras med de organ som förvaltar den offentliga sektorn, under liknande omständigheter skulle ha gjort ett lika stort kapitaltillskott. Kommissionen måste därför bedöma om också en privat investerare skulle ha verkställt den aktuella transaktionen på samma villkor. En hypotetisk privat investerares tänkta beteende grundar sig på beteendet hos en klok investerare, vars mål att maximera vinsten modereras av försiktighet vad avser godtagbara risknivåer för en viss avkastning. Enligt denna princip bör kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som motsvarar marknadens normala villkor inte betraktas som statligt stöd (15).
(52)
I enlighet med etablerad rättspraxis är principen om en investerare i en marknadsekonomi också tillämplig på lån. Om principen tillämpas på lån infinner sig frågan om en privat investerare skulle ha beviljat mottagaren lånet på de villkor som det faktiskt har beviljats på (16). Härvidlag bedömer kommissionen om lånet beviljats på normala affärsvillkor och om sådana lån erbjöds av affärsbanker. Vad avser villkoren för sådana lån beaktar kommissionen särskilt både räntesatsen och den säkerhet som ställts för lånet. Kommissionen bedömer om den säkerhet som ställts räcker för att täcka hela lånet vid konkurs samt företagets finansiella ställning vid den tidpunkt då lånet beviljades (17).
(53)
Kommissionen noterar att ČSA är en juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet och därför betraktas som ett företag i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. För att avgöra om lånet från Osinek beviljades till förmånliga eller marknadsmässiga villkor kontrollerade kommissionen om räntesatsen för lånet överensstämde med kommissionens referensränta i enlighet med meddelandet om referensränta, som tillämpas som mått på marknadsräntan.
(54)
Vad beträffar relevant datum som ska användas vid jämförelsen av räntesatsen för lånet med referensräntan ansåg kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet att detta bör vara dagen för den rättsligt bindande akt som ligger till grund för beviljandet av lånet, dvs. den 30 april 2009 (den dag låneavtalet mellan Osinek och ČSA ingicks).
(55)
Tjeckien hävdar att ČSA vid den tidpunkten fortfarande hade tillgång till extern finansiering från privata banker och att det inte blev ett företag i svårigheter förrän i augusti 2009. I början av 2009 motsvarade ČSA:s kreditvärdering kategori B.
(56)
För att kontrollera Tjeckiens påståenden vände sig kommissionen till flera privata banker, som hade affärsförbindelser med ČSA. Kommissionen var intresserad av ČSA:s interna kreditvärdering under de första sex månaderna av 2009 och hur denna kreditvärdering ändrades mellan juli 2008 och juli 2009, vidare av villkoren för lån som beviljats ČSA under de första sex månaderna av 2009 och av ytterligare synpunkter på ČSA:s kreditvärdighet under de första sex månaderna av 2009. Tre privata banker lämnade information på villkor att den skulle förbli konfidentiell, bara skulle användas för kommissionens interna bedömning och inte skulle röjas för tredje part, inbegripet ČSA och de tjeckiska myndigheterna.
(57)
Även om alla dessa banker medgav att ČSA:s finansiella situation förvärrades i början av 2009 beviljades ČSA under första halvåret 2009 rörelsekapitallån och kreditfaciliteter. Den interna kreditvärderingen för ČSA i alla tre bankerna motsvarade i stort sett kategori B.
(58)
Kommissionen noterar att bankernas svar är konsekventa och av god kvalitet. Även om företagets interna kreditvärdering försämrades förefaller denna försämring inte ha varit stor nog för att motivera ett högre riskpålägg.
(59)
Såsom redan angavs i beslutet om att inleda förfarandet och på grundval av information från Tjeckien, noterar kommissionen därtill att UniCredit Bank i september 2008 beviljade ČSA ett medelfristigt (fyra år) rörelsekapitallån på 200 miljoner tjeckiska kronor med en flygsimulator som säkerhet. Till följd av avvikelser från de finansiella indikatorer som godkänts i låneavtalet höjde UniCredit Bank den 25 juni 2009 riskpålägget för lånet till ČSA från 160 räntepunkter (enligt avtalet från 2008) till 325 räntepunkter över enmånads-PRIBOR (dvs. en årsränta på 5,10 % per den 25 juni 2009). Kommissionen noterar att denna räntesats som avspeglar försämringen av ČSA:s finansiella situation dessförinnan ligger under Osineklånets räntesats (5,51 % per år) och ungefär motsvarar referensräntan för företag i kategori B (med hög säkerhet).
(60)
Mot denna bakgrund är slutsatsen att ČSA i princip hade tillgång till extern finansiering vid den tidpunkt då lånet från Osinek beviljades och att ČSA:s kreditvärdighet under första halvåret 2009 motsvarade kategori B.
(61)
Bland de säkerheter som ställdes för lånet fanns byggnader på flygplatsen Prag-Ruzyně, mark, inventarier och reservdelar. Säkerheternas marknadsvärde fastställdes av oberoende tjeckiska experter med erfarenhet av att värdera tillgångar, vilka är registrerade antingen i expertinstitutens register eller i det centrala registret över auktoriserade experter och tolkar, som förs av Tjeckiens finansministerium (18).
(62)
Kommissionen noterar att datumet för värderingsutlåtandet om en säkerhet i form av hangar F (se tabell 1) är den 1 juni 2009, medan den första tranchen av lånet från Osinek betalades ut den 11 maj 2009. De tjeckiska myndigheterna har lämnat in en förklaring från YBN Consult av den 6 maj 2009, som bekräftar värdet på den säkerhet som använts. Förklaringen ligger i linje med punkt 5.9.11 i Osineks låneavtal under förutsättning att hela värderingsutlåtandet lämnas in inom en månad från och med den dag den första tranchen utbetalas. Kommissionen noterar att detta villkor har uppfyllts.
(63)
Kommissionen har dessutom kritiskt analyserat de värderingsutlåtanden som lämnats in. De föranleder inte några tvivel, eftersom inga uppenbara felaktigheter har uppdagats, godkända metoder har tillämpats och värderingarna bygger på trovärdiga antaganden. Kommissionen anser därför att resultaten av värderingsutlåtandena utgör en lämplig approximering av ett realistiskt marknadspris på de tillgångar som användes som säkerhet för Osineklånet. För en typ av säkerhet - reservdelar - bygger värdet på deras bokförda värde. Kommissionen anser att denna värderingsmetod är lämplig för denna typ av tillgång då reservdelar enkelt kan säljas och deras värde därför bör motsvara deras ursprungliga anskaffningskostnad minus ackumulerad avskrivning.
(64)
I låneavtalet stipulerades att det faktiska lånebeloppet inte får överstiga 90 % av värdet på säkerheten, dvs. att detta värde måste uppgå till minst 110 % av lånebeloppet. På grundval av inlämnad information uppgick vid den tidpunkt den första tranchen utbetalades i maj 2009 värdet på säkerheten minst till [110-117] %, vilket överensstämmer med låneavtalet av den 30 april 2009. Vid den tidpunkt då den andra tranchen utbetalades i juli 2009 uppgick värdet till [120-132] % och när den tredje tranchen betalades ut i september 2009 till [128-141] %. På grundval av tilläggen till låneavtalet med Osinek (se skäl 8) lades ytterligare tillgångar till som säkerhet och en del tillgångar frigjordes.
Tabell 4
Överblick över säkerheterna för Osineklånet under olika perioder
Datum för ändring
Utbetalning av lån
(milj. tjeckiska kr)
Värdet på säkerheter (milj. tjeckiska kr)
% andel av säkerheternas värde
11 maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 juli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 juli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 januari 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
I meddelandet om referensränta förutsätts att ”hög” säkerhet innebär en förlust i normalfallet på högst 30 %, vilket motsvarar ett värde på säkerheten som är minst 70 % av lånet. Kommissionen noterar att den säkerhet som ställts för lånet är avsevärt högre, något som ger en betydande marginal för eventuella avvikelser i värderingen av säkerheterna.
(66)
På grundval av meddelandet om referensränta skulle motsvarande räntesats vid den tidpunkten vara 5,16 % per år (basränta 2,96 % + 220 räntepunkter = 5,16 % per år). Marginalen på 220 ränteräntepunkter avspeglar en kreditvärdering i kategori B, vilket bekräftats av privata banker, och de höga säkerheterna som beskrivs ovan.
(67)
Denna räntesats är lägre än den som tillämpades på Osineklånet (tremånaders-PRIBOR (19) + 300 räntepunkter), som den 30 april 2009 låg på 5,51 % per år.
(68)
En analys av den tillämpade räntesatsen (tremånaders-PRIBOR + 300 räntepunkter) och referensräntan + pålägg med 220 räntepunkter visar att dessa räntor är jämförbara när det gäller metoden att fastställa räntebasen liksom den övergripande nivån på de tillämpade satserna, inbegripet det relevanta riskpålägget.
(69)
PRIBOR är referensvärdet för räntesatserna på interbankinlåning och beräknas (fixeras) genom referensbankernas noteringar för samförd inlåning (dvs. offerter). Denna beräkning sköts av beräkningsagenten för tjeckiska centralbanken och Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Räntesatsen för Osineklånet bygger på PRIBOR beräknad med tre månaders förfallotid. Referensräntan grundas på en penningmarknadsränta på ett år. Kommissionen förbehåller sig rätten att använda kortare eller längre löptider i vissa fall.
(71)
En analys av utvecklingen av de två räntorna under Osineklånets löptid (april 2009-juni 2010) visar att båda räntorna verkligen är jämförbara. De genomsnittliga räntesatserna (21) under perioden från april 2009 till juni 2010 är nästan desamma (4,77 % för PRIBOR + 300 räntepunkter, 4,79 % för referensräntan, jämte ett riskpålägg på 220 räntepunkter). Den lilla skillnaden på två räntepunkter beror på olika justeringsmetoder. PRIBOR justeras varje dag, medan referensräntan bara justeras en gång under ett par månader.
(72)
Mot bakgrund av detta kan den tillämpade räntesatsen godtas som ett lämpligt mått på marknadsräntan. Med utgångspunkt från meddelandet om referensränta överensstämmer åtgärden med marknaden och innebär därför inte någon ekonomisk fördel för ČSA.
(73)
Kommissionen noterar slutligen att ČSA:s räntebetalningar till fordringsägaren verkställdes i full överensstämmelse med villkoren i låneavtalet med Osinek (22).
6.3 Selektivitet
(74)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd för att betraktas som statligt stöd gynna ”vissa företag eller viss produktion”. I föreliggande fall konstaterar kommissionen att Osinek endast beviljade ČSA lån. Åtgärden är alltså selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
6.4 Snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln
(75)
Vad beträffar det kumulativa kriteriet för statligt stöd är i detta fall effekten på handeln inom EU och snedvridningen av konkurrensen till följd av den omstridda åtgärden obestridlig, och de tjeckiska myndigheterna bestred heller inte detta. ČSA konkurrerar med andra flygbolag i Europeiska unionen, särskilt efter det att den tredje fasen i liberaliseringen av lufttransporterna trädde i kraft den 1 januari 1993 (”tredje paketet”). De aktuella åtgärderna gjorde att ČSA kunde fortsätta sin verksamhet och gjorde det möjligt för företaget att, till skillnad från andra konkurrenter, undvika följderna av sina svaga finansiella resultat.
6.5 Slutsats
(76)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att åtgärden inte innehåller inslag av statligt stöd till förmån för ČSA, eftersom lånet från Osinek beviljades på villkor som en investerare i en marknadsekonomi skulle ha krävt. Särskilt bör framhållas att räntesatsen för lånet från Osinek överensstämmer med en referensränta enligt meddelandet om referensränta med hänsyn tagen till att ČSA:s kreditvärdering vid tidpunkten för lånet var kategori B, vilket också bekräftades av privata banker och att säkerheter hela tiden ställdes för lånet som var högre än 70 % av lånesumman, vilket föreskrivs i meddelandet om referensränta.
7. STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN
(77)
Kommissionen analyserade givetvis även, på grundval av den tillfälliga gemenskapsramen, huruvida åtgärden, i det fall den befanns ha inslag av statligt stöd, var förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
(78)
Lånet från Osinek beviljades 2009. Syftet med åtgärden är alltså att göra det lättare för ett företag att få tillgång till extern finansiering under en period när finanskrisen allvarligt stört kreditmarknaderna och när finanskrisen (”kreditåtstramning”) generellt påverkar ekonomin och leder till allvarliga störningar i medlemsstaternas ekonomier.
(79)
Den 17 december 2008 agerade kommissionen med anledning av krisen genom att anta den tillfälliga gemenskapsramen. Kommissionen pekade i den på ”allvaret i den aktuella ekonomiska krisen och dess inverkan på medlemsstaternas ekonomier som helhet”. Kommissionen drog vidare slutsatsen att ”att vissa kategorier av statligt stöd är berättigade under en begränsad period för att avhjälpa dessa svårigheter och att de kan förklaras förenliga med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget”.
7.1 Förenlighet med avsnitt 4.4.2 i den tillfälliga gemenskapsramen
(80)
Åtgärden måste bedömas utifrån kraven i avsnitt 4.4.2 i den tillfälliga gemenskapsramen (”Stöd i form av subventionerade räntesatser”).
(81)
Enligt den tillfälliga gemenskapsramen måste den tillämpade räntesatsen minst motsvara centralbankens övernattränta plus ett tillägg som motsvarar skillnaden mellan den genomsnittliga årliga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga övernattränta under perioden från den 1 januari 2007 till den 30 juni 2008, plus den kreditriskpremie som motsvarar förmånstagarens riskprofil, enligt meddelandet om referensränta.
(82)
Dagslåneräntan för Tjeckien var den 30 april 2009 1,45 % (23). Skillnaden mellan den genomsnittliga årliga interbankräntan och centralbankens genomsnittliga dagslåneränta under perioden från den 1 januari 2007 till 30 juni 2008 var 68 räntepunkter.
(83)
Den kreditriskpremie som motsvarar förmånstagarens riskprofil uppgår till 220 räntepunkter. Denna premie bygger på en kreditvärdering i kategori B (se skäl 57) och en hög grad av ställda säkerheter med tanke på erbjudna säkerheter (se skäl 64 och 65).
(84)
Enligt den tillfälliga gemenskapsramen skulle räntan därför minst ligga på 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Den faktiska räntan för lånet från Osinek var 5,51 %. Detta innebär att lånet från Osinek beviljades till en ränta som var högre än det minimum som anges i den tillfälliga gemenskapsramen.
(85)
I avsnitt 4.4 i den tillfälliga gemenskapsramen föreskrivs dessutom att två ytterligare villkor måste uppfyllas för att ett stöd ska anses vara förenligt:
(86)
För det första måste avtalet ha ingåtts senast den 31 december 2010. De sänkta räntesatserna kan tillämpas på räntebetalningar före den 31 december 2012.
(87)
Osineks låneavtal ingicks den 30 april 2009. Hela lånet skulle återbetalas på en gång den 30 november 2010. Låneavtalet uppfyller således det första villkoret.
(88)
För det andra befann sig förmånstagaren inte i svårigheter den 1 juli 2008.
(89)
I punkt 9 i riktlinjerna anges att det inte finns någon EU-definition av ett företag i svårigheter, med tillägget att kommissionen anser att ”ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt”.
(90)
I punkt 10 b i riktlinjerna klargörs att ett företag anses befinna sig i svårigheter: Om bolag med obegränsat personligt ansvar för bolagets skuld för åtminstone några av bolagsmännen, när över hälften av det bokföringsmässiga egna kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna.
(91)
År 2008 belöpte sig ČSA:s aktiekapital till 2 735 miljoner tjeckiska kronor. Beräknad på grundval av tjeckisk redovisningsstandard sjönk företagets nettoförmögenhet samma år till 101 miljoner tjeckiska kronor.
Tabell 5
ČSA:s nettoförmögenhet och aktiekapital åren 2007 och 2008 (i 1000-tal tjeckiska kronor)
Källa: ČSA:s räkenskaper.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Nettoförmögenhet
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Aktiekapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Nettoförmögenhet
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Aktiekapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Nettoförmögenhet
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Aktiekapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Även om mer än hälften av företagets aktiekapital redan hade försvunnit den 1 juli 2008 är det andra kriteriet i punkt 10 a i riktlinjerna inte uppfyllt, dvs. att mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna. Förlusten av nettoförmögenhet ([31 570 000-34 875 000] tjeckiska kronor) under perioden från juni 2007 till juli 2008 motsvarar endast [0,8-1,5] % av aktiekapitalet.
(93)
Enligt punkt 10 c i riktlinjerna anses ett företag befinna sig i svårigheter när det uppfyller kriterierna enligt inhemsk lagstiftning för att bli föremål för kollektivt insolvensförfarande. De tjeckiska myndigheterna bekräftar att ČSA inte uppfyllde kraven för ett insolvensförfarande i den mening som avses i 3 § i tjeckiska insolvenslagen.
(94)
I punkt 11 i riktlinjerna fastslås också att även om inga av villkoren i punkt 10 uppfylls, kan ett företag fortfarande anses befinna sig i svårigheter, i synnerhet om de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, ökande skulder, stigande räntor samt att nettotillgångarnarnas värde sjunker eller hamnar på noll.
(95)
Utvecklingen av ČSA:s finansiella resultat under den aktuella perioden uppvisade inte någon tydlig negativ trend (se tabell 3). Företaget gjorde en förlust i slutet av 2006, men återhämtade sig och uppvisade positivt resultat 2007. Därefter noterades en förlust i slutet av första kvartalet 2008 på [800-880] miljoner tjeckiska kronor. Situationen förbättrades dock i slutet av andra kvartalet, dvs. per den 30 juni 2008. En liknande trend kan observeras när det gäller utvecklingen av kassaflödet. ČSA:s omsättning minskade långsamt på årsbasis under den aktuella perioden. Man kan dock inte dra slutsatsen att omsättningen minskade avsevärt före den 30 juni 2008.
(96)
Företagets skuld minskade mellan mars 2008 och juni 2008, varefter den åter ökade påföljande sex månader. Slutligen fluktuerade tillgångarnas värde under den observerade perioden utan någon tydlig tendens.
(97)
Avslutningsvis kan det sägas att utvecklingen före den 30 juni 2008 av de finansiella kriterierna, enligt punkt 11 i riktlinjerna inte tydligt uppvisar de typiska tecknen på ett företag i svårigheter. ČSA hade dessutom vid denna tidpunkt fortfarande tillgång till finansiering, vilket visas av att företaget i september 2008 kunde ta ett lån i en privat bank (se skäl 59).
(98)
Kommissionen noterar att stöd som är förenligt enligt avsnitt 4.4 i den tillfälliga gemenskapsramen får beviljas företag som inte befann sig i svårigheter den 1 juli 2008, men som sedermera hamnade i svårigheter till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. Det faktum att ČSA senare blev ett företag i svårigheter inverkar därför inte på förenligheten enligt den tillfälliga gemenskapsramen.
(99)
Följaktligen anser kommissionen att ČSA den 1 juli 2008 inte var ett företag i svårigheter och därför var berättigat till en tillämpning av den tillfälliga gemenskapsramen.
7.2 Slutsats
(100)
Mot denna bakgrund, uppfyller lånet från Osinek villkoren enligt avsnitt 4.4 i den tillfälliga gemenskapsramen. Åtgärden skulle därför ändå vara förenlig med den inre marknaden enligt 107.3 b i EUF-fördraget också om lånet befanns innehålla inslag av statligt stöd.
8. SLUTSATS
(101)
Kommissionen drar slutsatsen att lånet från Osinek inte utgör statligt stöd. Även om det aktuella lånet skulle befinnas innehålla inslag av statligt stöd skulle åtgärden ändå vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
(102)
Detta beslut omfattar inte frigörandet av säkerheten för lånet från Osinek och utbytet av skulden mot ett aktieinnehav som skedde den 30 juni 2010. Bedömningen av denna åtgärd kommer att bli föremål för ett slutgiltigt beslut i ärendet SA.30908.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den åtgärd som Tjeckien har genomfört till förmån för företaget České aerolinie, a.s. i form av ett lån på 2,5 miljarder tjeckiska kronor, som tillhandahölls av företaget Osinek, a.s. på grundval av ett låneavtal av den 30 april 2009, utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och är, oaktat detta, förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i nämnda fördrag.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.
Utfärdat i Bryssel den 21 mars 2012.