ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/364/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).
(2)
Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.
(3)
Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.
(5)
Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.
(6)
Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.
(7)
Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.
(8)
Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).
(9)
Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.
(10)
Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1 PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE
(11)
Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.
(12)
Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).
(13)
Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).
(14)
Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.
(15)
V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.
2.2 JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ
(16)
Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).
2.3 PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
2.3.1 PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(17)
Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.
(18)
Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.
(19)
Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.
(20)
Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.
2.3.2 REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(21)
Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.
(23)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.
(24)
Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.
2.3.3 KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(25)
Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).
(26)
Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), […] (12).
(27)
K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, […].
(28)
V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.
Tabulka 1
Struktura akcionářů po rozdělení
(29)
Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.
(30)
Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:
-
splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);
-
splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);
-
pobočky ve Švédsku a Německu;
-
vklady spojené se správou majetku.
(31)
Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:
-
nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);
-
úvěry poskytnuté původním akcionářům ([…] milionů LVL);
-
leasingové dceřiné společnosti v SNS;
-
nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).
(32)
V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:
Tabulka 2
Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex
(v tisících LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Citadele 31.7.2010 (15)
Banka Parex
Banka Parex po rozdělení (16)
Aktiva
Hotovost a vklady u centrálních bank
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zůstatky splatné od úvěrových institucí
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Úvěry
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Cenné papíry
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investice do dceřiných společností
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Ostatní aktiva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Aktiva celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Závazky a vlastní kapitál
Lotyšská centrální banka
587 183
140 449
-
-
-
Úvěrové instituce
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikát
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Ministerstvo financí
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Vklady zákazníků
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobond
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podřízený úvěr (stát)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podřízený úvěr (EBRD)
-
12 932
12 932
Ostatní závazky
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Závazky celkem
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Vlastní kapitál
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)
64 %
36 %
Z hlediska banky Parex - 2008
44 %
(33)
Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do […]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.
(34)
Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do […].
(35)
Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.
(36)
Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).
(37)
Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.
(38)
Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.
(39)
Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.
(40)
Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do […]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.
(41)
Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.
(42)
Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím […] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, […] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).
(43)
Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.
Tabulka 3
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Znehodnocená aktiva/čisté úvěry
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Rozvaha
Aktiva celkem (v milionech LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Vklady/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Vlastní kapitál/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [ 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014 v případě pesimistického scénáře.
Tabulka 4
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[ztráta]
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Rozvaha
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [ 8 %].
Tabulka 5
Výsledky zátěžového testu u banky Citadele
Nová banka
Základní scénář
Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL
Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL
Poměr kapitálové přiměřenosti, v %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v […]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010-2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.
(47)
Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.
(48)
Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do […]. Významnou část leasingových portfolií tvoří […].
(49)
Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.
(50)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do […].
(51)
Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.
(52)
Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.
(53)
V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).
2.4 OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI
(54)
V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.
(55)
Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0-100] milionů LVL (základní scénář) do [100-200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)
Banka Citadele
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Základní scénář
131
143
36
0
-
-
Optimistický scénář
131
143
-
-
-
-
Pesimistický scénář
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Optimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Pesimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek - od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.
(57)
Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků
V %
2010
2011
2012
2013
Náklady na podporu likvidity
9,6
5,4
6,5
7,9
Náklady na vklady zákazníků
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.
(59)
V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.
(60)
Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).
(61)
Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.
(62)
Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.
(63)
Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:
a.
kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;
b.
a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010-2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši […] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši […] %.
(64)
Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.
Tabulka 8
Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabulka 9
Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce […] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.
(66)
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.
Tabulka 10
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Pesimistický scénář
Splacení jistiny státního vkladu
(…)
(…)
Splacení úroků ze státního vkladu
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(67)
Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru […] %, od února 2010 se zvýšila na […] %.
(68)
Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.
(69)
Jak je popsáno v (27).-(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200-400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50-300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20-50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně […] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.
(70)
Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.
Tabulka 11
Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Nesplacený státní vklad
[0-100]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[50-300]
Pesimistický scénář
Nesplacený státní vklad
[100-200]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[200-400]
2.5 ZÁVAZKY LOTYŠSKA
(71)
Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.
2.5.1 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE
(72)
Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do […]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do […].
(73)
Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do […]:
a)
Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo
b)
banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.
Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do […], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do […].
(74)
Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.
(75)
Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.
(76)
Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.
(77)
Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:
a)
hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a
b)
zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu
na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12-17.
Lotyšský trh
Tabulka 12
Limity úvěrů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabulka 13
Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litevský trh
Tabulka 14
Limity úvěrů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabulka 15
Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Podíl na trhu (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonský trh
Tabulka 16
Limity úvěrů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabulka 17
Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Podíl na trhu (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.
Tabulka 18
Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabulka 19
Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.
(80)
Závazky uvedené v (77).-(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do […]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.
(81)
Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100-200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([…] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.
(82)
Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.
(83)
Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.
2.5.2 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX
(84)
Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.
(85)
Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:
a)
poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;
b)
poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;
c)
přijímání nových vkladů od veřejnosti.
(86)
Banka Parex a její přidružené podniky do […] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.
(87)
Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od […].
2.5.3 OSTATNÍ ZÁVAZKY
(88)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.
(89)
Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.
(90)
Závazky uvedené v (88).-(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.
(91)
Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.
(92)
Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(93)
Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(94)
Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.
(95)
Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.
(96)
Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(97)
Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.
(98)
Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.
(99)
Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(100)
Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(101)
Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
5. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
(102)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.
6. OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY
(103)
Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.
(104)
Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(105)
Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(106)
Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.
(107)
Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.
(108)
Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.
(109)
Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.
(110)
Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do […] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100-200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného […] období případně splacen (viz tabulka 11).
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
7.2.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(112)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.
(113)
Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.
(114)
Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.
(115)
Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).
(116)
V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.
7.2.2 SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(117)
Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.
(118)
Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.
(119)
Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do […]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.
(120)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).-(111). bodě odůvodnění.
(121)
Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.
(122)
V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily […] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.
(123)
Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.
(124)
Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).
(125)
Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.
(126)
Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([…] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z […].
(127)
Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.
(128)
Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).
(129)
Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.
(130)
Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
7.2.3. SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI
(131)
Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:
i)
vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;
ii)
zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);
iii)
obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(132)
V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.
(133)
V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).-(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(134)
Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do […] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(135)
Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(136)
Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.
(137)
Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.
(138)
Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006-2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).
(139)
Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.
(140)
Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.
(141)
Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.
(142)
Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
(144)
V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(145)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do […]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.
(146)
Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.
(147)
Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([…]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.
(148)
Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015-2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex […], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali […].
(149)
Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.
(150)
Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.
(151)
Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.
Tabulka 20
Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích
Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí
Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
rok 2014
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)
Po rozdělení: 44 %
(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok […]): [35-50] %
(celková aktiva nižší o [1,6-2,3] miliardy EUR)
[40-55] % (sníženo o [1,9-23] miliardy EUR)
Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [ 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50-60] %
Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [ 13] % (snížení do roku 2015 na [ 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55-65] %
(152)
Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do […] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).
(153)
Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4-7] % a na trhu vkladů ve výši [7-10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.
(154)
Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [ 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [ 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [ 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [ 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.
(155)
Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.
(156)
Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně […] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.
(157)
Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do […] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.
(158)
Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([…]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum […], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(160)
V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.
(161)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.
(162)
Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.
(163)
Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(164)
Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 15 september 2010
om det statliga stöd C 26/09 (f.d. N 289/09) som Lettland planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av AS Parex banka
[delgivet med nr K(2010) 6202]
(Endast den engelska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/364/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Den 10 november 2008 anmälde Lettland till kommissionen ett paket med undsättningsåtgärder till förmån för AS Parex banka (nedan kallad Parex banka) i syfte att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. Åtgärderna godkändes den 24 november 2008 (2) (nedan kallat det första undsättningsbeslutet) grundat på Lettlands åtagande att inom sex månader lägga fram en omstruktureringsplan för Parex banka. Den 26 januari 2009 informerade Lettland kommissionen om flera ändringar av de statliga stödåtgärderna till förmån för Parex banka. Ändringarna godkändes den 11 februari 2009 (3) (nedan kallat det andra undsättningsbeslutet). Den 29 mars 2009 anmälde Lettland ytterligare ändringar av rekapitaliseringsåtgärden till kommissionen. Ändringarna godkändes genom kommissionens beslut av den 11 maj 2009 (4) (nedan kallat det tredje undsättningsbeslutet).
(2)
Den 11 maj 2009 anmälde Lettland en omstruktureringsplan för Parex banka. Den 5 juni 2009 översändes en begäran om upplysningar till de lettiska myndigheterna. Den 15 juni 2009 hölls ett möte mellan de lettiska myndigheterna och kommissionen. Lettland besvarade delvis begäran om upplysningar genom en skrivelse av den 7 juli 2009.
(3)
Genom en skrivelse av den 29 juli 2009 underrättade kommissionen Lettland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (5) avseende dessa omstruktureringsåtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).
(4)
Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 6 oktober 2009. Kommissionen har uppmanat berörda parter att senast en månad efter offentliggörandet inkomma med sina synpunkter på de föreslagna omstruktureringsåtgärderna. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. Efter utgången av den angivna fristen mottog kommissionen emellertid skrivelser, daterade den 15 juni och 13 juli 2010, från Valerijs Kargins och Viktors Krasovickis, de tidigare majoritetsägarna till Parex banka (nedan kallade de tidigare majoritetsägarna). Dessutom mottog kommissionen skrivelser från det lettiska parlamentet daterade den 22 juni och den 1 juli 2010.
(5)
Genom en skrivelse av den 12 augusti 2009 begärde de lettiska myndigheterna att den frist för att inkomma med ytterligare upplysningar som angavs i beslutet att inleda förfarandet skulle utsträckas till den 15 oktober 2009. Som svar på beslutet att inleda förfarandet lade de lettiska myndigheterna den 4 september 2009 fram en reviderad omstruktureringsplan för Parex banka tillsammans med ytterligare upplysningar. Den reviderade omstruktureringsplanen uppdaterades ännu en gång den 22 september 2009 och ytterligare upplysningar lämnades. Möten mellan de lettiska myndigheterna och kommissionen hölls den 11 och 17 september 2009.
(6)
Utöver detta lämnade Lettland ytterligare upplysningar och klargöranden den 11 september, 6 oktober, 26 oktober, 9 december och 23 december 2009 samt den 19 februari och 2 mars 2010.
(7)
Den 12 och 26 oktober 2009 lämnade Lettland upplysningar om en eventuell ändring av omstruktureringsplanen för Parex banka. Den 22 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionen och de lettiska myndigheterna. Genom en skrivelse av 31 mars 2010 lade Lettland fram en ny version av Parex bankas omstruktureringsplan, daterad den 31 mars 2010. Denna kompletterades senare genom skrivelser av den 14 maj och 9, 12, 17 och 21 juni 2010.
(8)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 10 maj 2010. Lettland svarade genom en skrivelse av den 7 juli 2010. Tillsammans med skrivelsen översände Lettland en uppdaterad version av omstruktureringsplanen av den 31 mars 2010. Omstruktureringsplanen ändrades senare den 18 och 27 augusti 2010 (nedan kallad den slutliga omstruktureringsplanen).
(9)
Genom skrivelser av den 2, 18 och 27 augusti samt den 2 september 2010 inkom Lettland med ytterligare klargöranden om de planerade åtagandena. Den 3 september 2010 mottog kommissionen en slutlig förteckning över åtaganden.
(10)
Den 2 september 2010 underättade de lettiska myndigheterna kommissionen om att de undantagsvis godtar att detta beslut avfattas på engelska.
2. BESKRIVNING
2.1 DET STÖDMOTTAGANDE FÖRETAGET OCH DESS SVÅRIGHETER
(11)
Parex banka var den näst största banken i Lettland med en balansomslutning på 3,4 miljarder lats (4,9 miljarder euro) den 31 december 2008. Vid utgången av 2007, före krisen, hade banken den näst största andelen (18 procent) av landets inlåningsmarknad och den tredje största andelen (12 procent) av utlåningsmarknaden (6). De lettiska myndigheterna ansåg därför att banken var av systematiskt intresse för det finansiella systemet.
(12)
Parex banka erbjöd en rad olika bankprodukter, såväl direkt som via specialiserade dotterbolag, däribland utlåning, betalkortstjänster, leasing, kapitalförvaltning och värdepappersmäklartjänster. Utöver sin bankverksamhet i Lettland hade Parex banka ett dotterbolag i Litauen och Schweiz (AP Anlage & Privatbank AG) och filialer i Estland, Sverige och Tyskland, en panbaltisk kapitalförvaltare samt flera leasingföretag som bedrev verksamhet i Oberoende staters samvälde (nedan kallat OSS-länderna).
(13)
Parex banka grundades 1992 och var majoritetsägd av två privatpersoner som innan den lettiska staten tog över innehade 84,83 procent av bankens aktiekapital. Till följd av bankens problem förstatligades delar av Parex banka genom att de tidigare ägarnas hela aktieinnehav förvärvades för den symboliska summan 2 lats (ca 3 euro) (7). I april 2009 ingick Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (nedan kallad EBRD) ett aktieförvärvsavtal, enligt vilket EBRD skulle förvärva 25 procent av Parex bankas aktiekapital plus en aktie (8).
(14)
Även om Parex banka historiskt sett har varit en lönsam institution med en stark bankverksamhet i Lettland valde bankens ledning en felaktig affärsstrategi och fattade ett antal högriskbeslut för att klara den hårda konkurrensen från utländska bankers mer sofistikerade dotterbolag. Framför allt ökade Parex banka sin verksamhet i OSS-länderna, där man i hög grad förlitade sig på stor, kortsiktig inlåning från utländska privatkunder. Tillväxtmarknaderna, inklusive OSS-länderna, drabbades hårt av finanskrisen, och det gick rykten om att Parex banka kanske inte skulle kunna återfinansiera de syndikerade lån som löpte ut i februari 2009. En kombination av dessa händelser ledde till ett minskat förtroende bland kunderna, särskilt utländska kunder, som började ta ut sina pengar ur banken. Rusningen för att ta ut insatta medel nådde sin kulmen med ett dagligt utflöde av 100 miljoner euro och upphörde inte när banken delvis förstatligades. Resultatet blev att de insatta medlen minskade med 36 procent jämfört med 2007, vilket medförde en allvarlig likviditetskris. För att förhindra ytterligare utflöde av insatta medel införde den lettiska tillsynsmyndigheten (finans- och kapitalmarknadskommissionen) uttagsbegränsningar.
(15)
Banken redovisade en förlust på 131 miljoner lats (185 miljoner euro) under 2008 jämfört med 40 miljoner lats (58 miljoner euro) under 2007. I slutet av 2008 hade det samlade egna kapitalet fallit med 65 procent jämfört med året innan, och uppgick till 77 miljoner lats, främst på grund av ökade avsättningar för utlåningsförluster och förluster i värdepappersportföljen. Parex bankas kapitaltäckningsgrad som egen bank och på koncernnivå (9) var bara 4,1 respektive 3,1 procent. Parex banka uppfyllde därför inte längre de lagstadgade solvenskraven.
2.2 DE UNDSÄTTNINGSÅTGÄRDER SOM REDAN HAR GODKÄNTS
(16)
Parex banka ansökte om statligt stöd i början av november 2008. Efter förstatligandet beslutade Lettland att genomföra undsättningsåtgärder som tillfälligt stabiliserade Parex banka. Europeiska kommissionen godkände tillfälligt följande undsättningsåtgärder: i) en likviditetsfacilitet på upp till 1,5 miljarder lats, ii) statliga garantier för befintliga syndikerade lån på 775 miljoner euro och nya lån för att återfinansiera ett syndikerat lån på 275 miljoner euro samt iii) rekapitaliseringsåtgärder för att göra det möjligt för Parex banka att nå en kapitaltäckningsgrad på 11 procent under undsättningsfasen. (10)
2.3 OMSTRUKTURERINGSPLANERNA
2.3.1 DEN URSPRUNGLIGA OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(17)
Den 11 maj 2009 lade Lettland fram en omstruktureringsplan för Parex banka för att följa upp de första rekapitaliseringsåtgärderna (nedan kallad den ursprungliga omstruktureringsplanen). Innehållet i denna beskrevs närmare i avsnitt 2.4 i beslutet att inleda förfarandet.
(18)
Planen innehöll en preliminär analys av Parex bankas affärsverksamhet, de planerade omstruktureringsåtgärderna, bankens framtida affärsplan och åtgärder för att återställa lönsamheten.
(19)
Planen omfattade perioden 2009-2013. Kapitalförvaltning för stora företag, kapitalförvaltning för små och medelstora företag och privatpersoner och privat förmögenhetsförvaltning (11) förklarades som Parex bankas tre nya kärnsegment. Planen förutsåg en ny strategi där Parex banka skulle bli en ledande bank i hela Baltikum. Alla ”icke-baltiska” verksamheter ansågs ligga utanför kärnverksamheten. Enligt planen fick dessa emellertid inte säljas av på kort eller medellång sikt.
(20)
I den planerade affärsplanen ingick attraktiva räntor och en aggressiv marknadsstrategi för att hjälpa Parex banka att växa och återta den förlorade inlåningsbasen. I planen utgick man från att Parex banka skulle fortsätta att vara beroende av statliga likviditetsåtgärder även efter omstruktureringsperioden.
2.3.2 DEN REVIDERADE OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(21)
Den 4 september 2009 lade Parex banka fram en reviderad omstruktureringsplan som i sin tur ändrades den 22 september 2009. Syftet med denna plan var att ta upp de tvivel som kommissionen hade gett uttryck för i beslutet att inleda förfarandet.
(22)
Den reviderade strategin för Parex banka baserades dessutom på uppbyggnaden av en stark baltisk verksamhet inom kapitalförvaltning för stora företag, kapitalförvaltning för små och medelstora företag och privatpersoner och privat förmögenhetsförvaltning. I den reviderade planen förutsågs Parex banka kunna betala tillbaka samtliga statliga likviditetsåtgärder före utgången av omstruktureringsperioden.
(23)
Till skillnad från den ursprungliga omstruktureringsplanen innehöll den reviderade planen emellertid en minskning i Parex bankas balansräkning genom att verksamheten inriktades på vissa kärnsegment. Framför allt beräknades Parex bankas utlåningsverksamhet minska.
(24)
I planen angavs även möjligheten att knoppa av icke-kärnverksamheter. När Lettland senare ställde sig bakom denna ändrade strategi var man tvungen att utarbeta en ny version av omstruktureringsplanen som tog hänsyn till dessa aspekter.
2.3.3 DEN SLUTLIGA OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(25)
Enligt den slutliga omstruktureringsplanen är det främsta strategiska målet att återföra banken till den privata sektorn genom att sälja den till en privat investerare. Detta skulle frigöra de medel som staten har skjutit till och samtidigt säkerställa bankens långsiktiga lönsamhet. Lettland har redan dragit till sig EBRD som en stark och ansedd extern investerare med tillräckliga finansiella resurser och ett långsiktigt åtagande (se skäl (13).
(26)
Den slutliga omstruktureringsplanen baseras på en uppdelning av Parex bankas tillgångar mellan en nyetablerad bank med namnet AS Citadele banka (nedan kallad Citadele banka), den s.k. goda banken, som kommer att fokusera på den traditionella bankverksamheten, och en s.k. dålig bank (Parex banka), […] (12).
(27)
För att återställa långsiktig lönsamhet kommer kärnbanken att göra sig av med tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten och osäkra tillgångar. Den föreslagna omstruktureringen är baserad på ett scenario med ett ”gott utfall” som baseras på etablerandet av en bank med en stark kapitalbas som uppfyller de lettiska kapitaltäckningskraven och som har en baltisk inriktning. Alla kärntillgångar och vissa tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten (framför allt osäkra lån i OSS-länderna) överförs från Parex banka till den nyetablerade banken. De återstående osäkra tillgångarna och tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten (lån, värdepapper och återtagna fastigheter) kommer att vara kvar i Parex banka, […].
(28)
I tabell 1 visas Citadele bankas och Parex bankas ägarstruktur efter uppdelningen.
Tabell 1
Ägarstruktur efter uppdelningen
(29)
Lettland har redan börjat vidta åtgärder för att genomföra det scenario som leder till ett ”gott utfall”. Den nya banken, Citadele banka, registrerades den 30 juni 2010, och merparten av tillgångarna överfördes den 1 augusti 2010 (13). I princip ska Citadele bankas och Parex bankas operativa verksamheter vara helt åtskilda senast 12 månader efter uppdelningen.
(30)
Följande tillgångar och skulder kommer att överföras från Parex banka till Citadele banka:
-
Osäkra lån i de baltiska länderna ([300-800] miljoner lats).
-
Osäkra lån i OSS-länderna ([50-350] miljoner lats).
-
Filialer i Sverige och Tyskland.
-
Inlåning kopplad till förmögenhetsförvaltning.
(31)
Följande tillgångar och skulder kommer att kvarstå i Parex banka:
-
Nödlidande lån i de baltiska länderna ([200-800] miljoner lats). (14)
-
Lån till ursprungliga aktieägare ([…] miljoner lats).
-
Leasingdotterbolag i OSS-länderna.
-
Nödlidande lån i OSS-länderna ([50-350] miljoner lats).
(32)
I tabell 2 visas de tillgångar som överförs till Citadele banka och de tillgångar som kvarstår i Parex banka, liksom minskningen av balansräkningen jämfört med före krisen, enligt de beräkningar som gjordes i den slutliga omstruktureringsplanen och ändrades den 27 augusti 2010:
Tabell 2
Uppdelning av tillgångar mellan Citadele banka och Parex banka
(i tusen lats)
Parex banka - 2008
Parex banka -2009
Parex banka - 31.7.2010 (15)
Citadele banka
Parex banka efter uppdelningen (16)
Tillgångar
Kontanter och inlåning i centralbanker
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Skulder från kreditinstitut
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Lån
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Värdepapper
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investeringar i dotterbolag
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Andra tillgångar
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Tillgångar totalt
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Skulder och eget kapital
Lettlands centralbank (Latvijas banka)
587 183
140 449
-
-
-
Kreditinstitut
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikat
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Staten
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Kundinlåning
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Euroobligationer
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Efterställda lån (eviga)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Efterställda lån (staten)
-
37 338
37 338
50 270
-
Efterställda lån (EBRD)
-
12 932
12 932
Övriga skulder
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Skulder totalt
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Eget kapital
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Totalt
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Uppdelningsfaktorn, inklusive överföring av investeringar i det litauiska dotterbolaget, i AP Anlage & Privatbank AG och inlåning (18)
64 %
36 %
Jämfört med Parex banka - 2008
44 %
(33)
Citadele bankas strategi för att garantera långsiktig lönsamhet grundas på uppbyggnaden av en stark baltisk verksamhet som inriktas på Lettland och följande tre kärnsegment: kapitalförvaltning för stora företag, kapitalförvaltning för små och medelstora företag och privatpersoner och privat förmögenhetsförvaltning. (19) Förmögenhetsförvaltningen kommer emellertid endast att vara kvar som en av Citadele bankas kärnverksamheter om banken säljs före […]. Skulle denna försäljning inte bli av kommer förmögenhetsförvaltningssegmentet att säljas separat senast samma datum.
(34)
Citadele banka kommer inte att ägna sig åt utlåning i OSS-länderna, och portföljen med osäkra lån i OSS-länderna räknas därför inte till kärnverksamheten. Ingen ny utlåning kommer att ske i detta segment, och den befintliga portföljen kommer att avyttras senast den […].
(35)
Parex banka hade en betydligt mindre omfattande närvaro i Litauen och Estland än i Lettland. Citadele banka planerar också att ha en begränsad närvaro i dessa länder.
(36)
När det gäller de två filialer för inlåning i Sverige och Tyskland som ska överföras till Citadele banka förklarade Lettland att en stor del av bankens baltiska tillgångar försvunnit till följd av rusningen för att ta ut insatta medel. På grund av det rådande makroekonomiska läget i Lettland är det dessutom svårt att dra till sig extern finansiering. Den totala inlåningen från invånarna i de baltiska länderna är betydligt lägre än motsvarande utlåningsportfölj, medan Parex bankas viktigaste konkurrenter finansieras av sina moderbolag som är etablerade i andra länder (mestadels i Sverige). Därför måste Citadele banka ha kvar en viss finansieringsbas i utlandet (i Sverige och Tyskland).
(37)
Citadele banka tänker åtgärda de problem som tvingade Parex banka att ansöka om statligt stöd och återställa långsiktig lönsamhet genom följande nyckelåtgärder.
(38)
Ändrad ledningsstil och företagsstyrning: Före förstatligandet var Parex bankas beslutsprocesser centraliserade hos huvudägarna. Citadele banka kommer att följa den förstärkta företagsstyrning som nyligen antagits. Den kommer att tillämpa ett dualistiskt system med en tudelad styrelse bestående av ett ledande och ett kontrollerande organ i syfte att säkerställa en hög grad av företagsstyrning. Citadele bankas viktigaste principer när det gäller företagsstyrning är en strikt uppdelning mellan ägare och ledning, garantier för aktieägarnas rättigheter, utlämnandet av information och öppenhet, styrelsens ansvar och struktur och främjandet av etiskt och ansvarsfullt beslutsfattande.
(39)
Förbättrad riskhantering: Parex bankas ledning har sett över och stärkt riskhanteringen och de interna kontrollerna i banken såväl på företagsnivå som på driftsnivå för alla större riskkategorier (marknadsrisker, kreditrisker och driftsrisker). Framför allt kommer kreditriskkontrollerna att se helt annorlunda ut i Citadele banka jämfört med Parex bankas tidigare strategi. I stället för utlåning mot säkerheter som är svåra att värdera kommer man nämligen att göra en kontantflödesbaserad värdering av låntagarens förmåga att betala tillbaka skulden. Riskhantering är ett viktigt inslag i Citadele bankas ledningsprocess. Inom Citadele banka ansvarar en oberoende enhet för riskhanteringskontrollen. Dessutom deltar Citadele bankas styrelse i tillsynen av hur riskerna hanteras, och styrelsen har utsett en av sina ledamöter att ansvara för tillsyn av riskhantering, internrevision och efterlevnad. Månatliga riskrapporter utarbetas och överlämnas till styrelsen. I dessa ingår bland annat en uppdatering av bankens kreditrisker och efterlevnad.
(40)
Mindre balansräkning som inriktas på kärnverksamheter: Citadele bankas kärnverksamhet kommer att bedrivas i de baltiska länderna, och ledningens fokus kommer att ligga på att återställa Citadele bankas lönsamhet i denna region. Den portfölj med nödlidande lån i OSS-länderna som inte ingår i kärnverksamheten kommer att överföras till Citadele banka, men kommer att avyttras senast den […]. Genom att inrikta sig på sin kärnverksamhet och kraftigt minska sin aktiva balansräkning kommer Citadele banka att återställa sin långsiktiga lönsamhet.
(41)
Stabilisering av likviditetsläget: Citadele bankas strategi är att utveckla en hållbar finansieringsmodell med låga risker genom att minska beroendet av lagerfinansiering, förlänga lånens löptid och diversifiera finansieringskällorna genom ökad andel långsiktig privatkundsinlåning i Citadele bankas finansieringsbas. De insatta medlen i Citadele banka omfattas inte av den lettiska tillsynsmyndighetens uttagsbegränsningar.
(42)
Återställa lönsamheten i kärnsegmentet senast 2011: Citadele banka planerar att minska sina administrativa kostnader och kostnader för personal och andra administrativa kostnader. Redan 2009 hade Parex bankas administrativa kostnader minskat med 39 procent eller 32 miljoner lats. Citadele bankas förhållande mellan utgifter och intäkter förväntas minska ytterligare och vara [35-55] procent 2014. Minskningen kommer att förverkligas med hjälp av […] minskade personalkostnader och en översyn av olika processer inom Citadele banka. För att minska sina driftskostnader och bli finansiellt stabil kommer Citadele banka att fortsätta de åtgärder som Parex banka inledde för att bygga upp kostnadsstrukturen genom optimering av nätet av filialer, […] och andra åtgärder för att sänka kostnaderna. Utgiftsbesparingarna kommer att kompletteras av olika initiativ för att öka intäkterna och inriktas på kapitalförvaltning av hög kvalitet så att man kan förbättra avkastningen på eget kapital.
(43)
Enligt prognoserna i den slutliga omstruktureringsplanen förväntas Citadele banka i grundscenariot återfå lönsamheten redan 2011 och fortsätta att förbättra sitt resultat fram till 2015. År 2014 skulle Citadele banka ha en avkastning på eget kapital på [18-28] procent. I tabell 3 visas dessutom Citadele bankas viktigaste resultatindikatorer för åren 2011-2014. Effekterna av de omstruktureringsåtgärder som bankens ledning har vidtagit syns i nyckelvärdena för 2014 med ett förhållande mellan utgifter och intäkter på [35-55] % och en avkastning på eget kapital på [18-28] procent. En stabilare kapitalstruktur skulle bli fallet med ett förhållande mellan utgifter och intäkter på [8-14] procent 2015.
Tabell 3
Citadele bankas viktigaste finansiella resultatindikatorer i grundscenariot för åren 2010-2014
Aug-dec 2010e
2011e
2012e
2013e
2014e
Kostnadsanalys
Rörelsekostnader/intäkter totalt
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Värdeminskning/nettoutlåning
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Lönsamhet
Nettointäkter (förluster), i miljoner lats
[förlust]
[vinst]
[vinst]
[vinst]
[vinst]
Avkastning på eget kapital
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Balansräkning
Tillgångar totalt (miljoner lats)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Inlåning/tillgångar totalt
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Utlåning/kundinlåning
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Eget kapital/tillgångar totalt
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Kapitaltäckningsgrad
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
I det värsta scenariot förväntas Citadele banka åter bli lönsamt 2013 och ytterligare förbättra sitt resultat 2014. År 2014 förväntas banken nå en avkastning av eget kapital på [ 0] procent. (20) Planen visar att i det värsta scenariot ligger Citadele bankas kapitaltäckningsgrad långt över de lagstadgade minimikraven. I tabell 4 visas Citadele bankas viktigaste finansiella resultatindikatorer för åren 2010-2014 i det värsta scenariot.
Tabell 4
Citadele bankas viktigaste finansiella resultatindikatorer i det värsta scenariot för åren 2010-2014
Aug-dec 2010e
2011e
2012e
2013e
2014e
Kostnadsanalys
Rörelsekostnader/intäkter totalt
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Lönsamhet
Nettointäkter (förluster), i miljoner lats
[förlust]
[förlust]
[förlust]
[vinst]
[vinst]
Avkastning på eget kapital
-
[…] %
[ 0] %
Balansräkning
Utlåning/kundinlåning
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Kapitaltäckningsgrad
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Enligt resultatet av ett stresstest som den lettiska centralbanken gjorde på Citadele banka (se tabell 5) behövs inget kapitaltillskott för att uppfylla minimikapitalkravet senast vid utgången av 2015 med kapitaltäckningsgraden [ 8 procent].
Tabell 5
Stresstestresultat för Citadele banka
Ny bank
Grundscenario
Behov av ytterligare tillskott, miljoner lats
Behov av ytterligare kapital, miljoner lats
Kapitaltäckningsgrad, %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Efter uppdelningen kommer Parex banka (inklusive dess dotterbolag) att vara i […]. Under perioden 2010-2017 kommer den att avyttra och göra sig av med alla sina tillgångar. Parex bankas huvuduppgift kommer att bli att återvinna så mycket som möjligt av det kapital som banken har erhållit under sin livstid, vilket beräknas ta åtta år. På så sätt undviker man att Parex banka snabbt behöver sälja av en portfölj eller under tidspress realisera en säkerhet. Parex banka kommer att koncentrera sig på att ställa ut lån med hög säkerhet tillsammans med redan återtagna fastighetstillgångar. Parex bankas huvudverksamhet kommer att vara att hantera återhämtningen av tillgångar och därefter att förvalta och så snabbt som möjligt och till ett skäligt pris avyttra tillgångarna på ett reglerat sätt.
(47)
Varken Parex banka eller dess dotterbolag kommer att inleda någon ny ekonomisk verksamhet efter uppdelningen, om detta inte krävs för huvuduppgiften att förvalta överförda tillgångar och avyttra dem. Framför allt kommer Parex banka att upphöra med nylånsutgivning. Den får emellertid dela upp vissa tillgångar på separata dotterbolag i förvaltnings- eller försäljningssyfte.
(48)
När det gäller finansiering av leasingbolagen i OSS-länderna kommer Parex banka att försöka göra sig av med dessa verksamheter. Som nämndes ovan ställs inga nya lån ut, inklusive leasing, och om inga köpare hittas beräknas de befintliga leasingportföljerna vara helt tömda senast den […]. En stor del av de befintliga leasingportföljerna är […].
(49)
Tillsammans förväntas dessa åtgärder resultera i ett kassainflöde till Parex banka som kommer att göra det möjligt för banken att börja betala tillbaka de statligt insatta medlen. Mot bakgrund av de finansiella prognoserna kommer det kapital som har investerats i banken emellertid inte att återvinnas av staten.
(50)
Enligt omstruktureringsplanen beräknas Parex banka endast att uppfylla kapitaltäckningkraven till […].
(51)
Parex banka drabbades av en rusning efter att ta ut insatta medel. Till följd av detta är inlåningsbasen för närvarande betydligt lägre än före krisen. På grund av bristande medel begränsades även utlåningsverksamheten. De lettiska myndigheterna har lovat att fastställa ett tak för hur stor Citadele bankas ut- och inlåningsverksamhet i de relevanta regionala segmenten får vara (se avsnitt 2.5 nedan). Taket för ut- och inlåningsverksamheten innebär att marknadsnärvaron inte får öka med mer än [9-13] % per år jämfört med den redan begränsade närvaron.
(52)
I omstruktureringsplanen kommer Citadele bankas affärsverksamhet att vara mindre omfattande än Parex bankas verksamhet före krisen. Minskningen kommer delvis att uppnås genom avyttring av vissa tillgångar (de osäkra lånen i OSS-länderna och förmögenhetsförvaltningssegmentet, om detta säljs separat från Citadele banka). Dessutom har Lettland åtagit sig att förstatliga Citadele banka senast den 31 december 2014.
(53)
Till följd av förstatligandet förlorade de tidigare majoritetsägarna i Parex banka allt inflytande (se skäl (12)). Till följd av det kapitaltillskott till Parex banka som staten och EBRD sedan tillförde minskade minoritetsägarnas aktieinnehav (från tidigare 15,2 till 3,7 procent den 7 juli 2010).
2.4 OMSTRUKTURERINGSSTÖDÅTGÄRDERNA
(54)
I den slutliga omstruktureringsplanen anges att det befintliga undsättningsstödet kommer att förlängas över omstruktureringsperioden och delas upp mellan den nya banken, Citadele banka och Parex banka. Visst ytterligare statligt stöd planeras utöver det stöd som redan har erhållits.
(55)
Det planerade likviditetsstödet i form av statlig inlåning i både Citadele banka och Parex banka kommer inte att överstiga taket på 1,5 miljarder lats, som godkändes som maximalt undsättningsstöd i form av likviditetsstöd till Parex banka före uppdelningen. (21) I grundscenariot och i det värsta scenariot ska de statliga insatta medlen i Citadele banka ha betalats tillbaka senast 2012. I det bästa scenariot ska de statligt insatta medlen helt ha betalats tillbaka senast 2011. De statligt insatta medlen i Parex banka kommer att fortsätta att vara en utestående skuld vid utgången av omstruktureringsperioden i grundscenariot och det värsta scenariot. De obetalda belopp som avses rör sig från [0-100] miljoner lats (grundscenariot) till [100-200] miljoner lats (det värsta scenariot). Återbetalningen kan ske tidigare om dotterbolag eller deras tillgångar säljs. De utestående skulderna enligt olika scenarier framgår av tabell 6.
Tabell 6
Statliga likviditetsåtgärder (utestående skulder vid respektive årsskifte)
Citadele banka
Miljoner lats
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Grundscenariot
131
143
36
0
-
-
Grundscenariot
131
143
-
-
-
-
Värsta scenariot
131
143
36
0
-
-
Parex banka
Miljoner lats
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Grundscenariot
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Grundscenariot
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Värsta scenariot
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Likviditetsersättningen fastställdes i det andra undsättningsbeslutet på grundval av Europeiska centralbankens rekommendationer av den 20 oktober 2008 om statliga insättningsgarantier. Enligt omstruktureringsplanen kommer både Citadele bankas och Parex bankas prissättning att utgöras av statens finansieringskostnader (22) plus en tilläggsavgift på 50 räntepunkter. Dessutom kommer det att införas en incitamentavgift för Citadele banka. Från och med april 2011 kommer avgiften att öka med upp till 15 räntepunkter varje kvartal, som ett incitament för banken att själv stå för återfinansieringen på marknaden.
(57)
Den förväntade kostnaden för det statliga likviditetsstödet jämfört med kostnaden för kundinlåningen i Citadele banka framgår av tabell 7.
Tabell 7
Kostnad för statligt insatta medel i Citadele banka jämfört med kostnad för kundinlåning
%
2010e
2011e
2012e
2013e
Kostnad för likviditetsstöd
9,6 %
5,4 %
6,5 %
7,9 %
Kostnad för kundinlåning
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Efter uppdelningen kommer de befintliga garantier till Parex bankas syndikerade låntagare som godkändes i det första och andra undsättningsbeslutet att kvarstå i Parex banka tillsammans med de syndikerade lånen. Enligt omstruktureringsplanen beräknas dessa avslutas senast den 31 december 2011, utan att den statliga garantin behöver tillgripas.
(59)
I mars 2010 undertecknade Parex banka ett avtal med Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) om tillgång till en kreditgräns på 100 miljoner euro för att tillhandahålla finansiering till små och medelstora företag. Kreditgränsen ska överföras till Citadele banka. EIB kräver en statlig garanti för denna finansiering så länge som Citadele banka ligger kvar under investeringsgraden.
(60)
Citadele banka kan även komma att behöva ytterligare statliga garantier eller likviditet på upp till 88 miljoner lats (126 miljoner euro) för de utestående euroobligationer som löper ut i maj 2011.
(61)
Prissättningen för statliga garantier är den som godkändes i det andra undsättningsbeslutet. (23) När det gäller prissättningen för eventuellt ytterligare statliga garantier i omstruktureringsplanen kommer riktmärket att utgöras av den befintliga statliga garantin (1,048 procent) plus en progressiv tilläggsavgift på 12,5 räntepunkter som kommer att införas och ökas med 12,5 räntepunkter i slutet av varje kvartal.
(62)
Omstruktureringsplanen utgår från att det egna kapital (tier 1) som redan har tillförts Parex banka under undsättningsperioden kommer att kvarstå i Parex banka.
(63)
Enligt omstruktureringsplanen kommer inget ytterligare statligt kapital att behövas med undantag av följande:
a)
En kapitalisering på 103 miljoner lats genom konvertering av statligt insatta medel till kapital i Citadele banka vid uppdelningen. Ersättning av detta kapital bör ske genom den försäljning av Citadele banka som Lettland har åtagit sig att genomföra senast 2014.
b)
En kapitalisering genom konvertering av vissa av de statligt insatta medlen och ränta på dessa i Parex banka under åren 2010-2013 upp till maximalt 201,7 miljoner lats i grundscenariot och 218,7 lats i det värsta scenariot. Parex banka förväntas betala […] procent i årlig ränta på statligt insatta medel som har kapitaliserats efter uppdelningen och fram till den 31 december 2013. Från och med 2014 och framåt kommer kapitaliserade statligt insatta medel att bokföras under kontot vinst/förlust på […] procent.
(64)
De respektive belopp av det tier 1-kapital som staten ska tillhandahålla Parex banka i de olika scenarierna framgår av tabellerna 8 och 9.
Tabell 8
Beräknad kapitalisering av statligt insatta medel i Parex banka
Miljoner lats
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Grundscenariot
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Grundscenariot
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Värsta scenariot
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabell 9
Statens uppskjutna/kapitaliserade ränta i Parex banka
Miljoner lats
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Grundscenariot
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Grundscenariot
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Värsta scenariot
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lettland har åtagit sig att se till att det maximala belopp som tillhandahålls Parex banka inte överstiger 218,7 miljoner lats och att man varken direkt eller indirekt kommer att tillhandahålla Parex banka ytterligare kapital i någon form efter utgången av […].
(66)
Parex bankas beräknade återbetalning av de statligt insatta medlens kapitalbelopp och ränta när det gäller de statligt insatta medlen framgår av tabell 10.
Tabell 10
Parex bankas beräknade återbetalning av de statligt insatta medlens kapitalbelopp och ränta
Miljoner lats
Grundscenariot
Värsta scenariot
Återbetalning av de statligt insatta medlens kapitalbelopp
(…)
(…)
Återbetalning av räntan på de statligt insatta medlen
(…)
(…)
Totalt
(…)
(…)
(67)
Undsättningsstödet i form av det efterställda lånet (tier 2-kapital) kommer att överföras till Citadele banka. Ersättningen fastställdes i det andra och tredje undsättningsbeslutet (24) på grundval av Europeiska centralbankens rekommendationer av den 20 november 2008 för prissättning av rekapitaliseringsinstrument. I december 2009 var den fasta räntan på det efterställda lånet […] procent. Efter februari 2010 höjdes räntan till […] procent.
(68)
Parex banka har inte erhållit och kommer inte att erhålla något tier 2-kapital från staten i samband med eller efter uppdelningen.
(69)
Som beskrevs i skälen 27-32 kommer vissa tillgångar att överföras från Parex banka till Citadele banka, som kommer att fortsätta vissa av Parex bankas verksamheter medan tillgångar som rör kärnverksamheten och osäkra tillgångar kommer att finnas kvar i Parex banka. När det gäller värdet på de tillgångar som kommer att kvarstå i Parex banka visar en försiktig värdering att statens förlust skulle bli [200-400] miljoner lats i det värsta scenariot och [50-300] miljoner lats i grundscenariot. Förlusterna skulle motsvara ca [20-50] procent av tillgångarnas bokförda värde (på 814 miljoner euro) i det värsta scenariot och ca […] procent i grundscenariot. Om man tar hänsyn till de belopp som skjutits till skulle minskningen av tillgångarnas nominella värde bli ännu större.
(70)
Beräkningarna av utestående skulder och förlorat statligt kapital efter likvidering av tillgångar i Parex banka framgår av tabell 11.
Tabell 11
Utestående skulder och förlorat statligt kapital efter likvidering av tillgångar i Parex banka
Miljoner lats
Grundscenariot
Utestående statligt insatta medel
[0-100]
Statlig rekapitalisering
(…)
Totalt
[50-300]
Värsta scenariot
Utestående statligt insatta medel
[100-200]
Statlig rekapitalisering
(…)
Totalt
[200-400]
2.5 LETTLANDS ÅTAGANDEN
(71)
För att kommissionen skulle kunna anse att omstruktureringsstödet till Citadele banka och Parex banka var förenligt med den inre marknaden överlämnade Lettland den 3 september 2010 ett dokument med ”åtaganden gentemot Europeiska kommissionen”. Dokumentet var undertecknat av Lettland, Citadele banka och Parex banka som åtog sig att se till att omstruktureringsplanen genomfördes fullt ut och att snedvriden konkurrens till följd av omstruktureringsstödet begränsades (nedan kallade åtagandena). De viktigaste åtaganden beskrivs nedan.
2.5.1 ÅTAGANDEN NÄR DET GÄLLER CITADELE BANKA
(72)
Åtagande att avyttra lån i OSS-länderna. Citadele banka ska avyttra eller ombesörja avyttringen av lån i OSS-länderna senast […] till en köpare och på de villkor som kommissionen godkänner. För att genomföra avyttringen ska Citadele banka hitta en köpare och ingå ett bindande försäljnings- och köpeavtal för försäljningen av lånen i OSS-länderna senast […]. Om Citadele banka detta datum inte har ingått ett sådant avtal ska banken ge avyttringsförvaltaren exklusiv rätt att avyttra lånen i OSS-länderna senast […].
(73)
Åtagande att avyttra förmögenhetsförvaltningen. Förmögenhetsförvaltningssegmentet ska avyttras senast […] till en köpare och på villkor som ska godkännas av kommissionen. För detta ändamål ska följande ske senast […]:
a)
Lettland måste hitta en köpare och ingå ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal för försäljningen av 100 procent av sin andel i Citadele bankas förmögenhetsförvaltningsverksamhet, eller
b)
Citadele banka måste hitta en köpare och ingå ett slutligt bindande försäljnings- och köpeavtal för att sälja förmögenhetsförvaltningsverksamheten separat från resten av Citadele banka.
Om förmögenhetsförvaltningen inte avyttras, tillsammans med Citadele banka eller separat från denna, senast […] ska Citadele banka ge avyttringsförvaltaren exklusiv rätt att sälja förmögenhetsförvaltningen separat från resten av Citadele banka senast […].
(74)
Bevarande av lönsamhet, säljbarhet och konkurrenskraft. Fram tills försäljningen av förmögenhetsförvaltningen har slutförts ska Citadele banka i överensstämmelse med god handelssed bevara detta segments lönsamhet, säljbarhet och konkurrenskraft och ska så långt det är möjligt minimera risken för att den ska förlora sin förmåga att konkurrera på detta område.
(75)
Skyldighet att upprätthålla förmögenhetsförvaltningen som separat verksamhet. Fram tills försäljningen av förmögenhetsförvaltningen har slutförts ska Citadele banka låta förmögenhetsförvaltningen ske separat från den verksamhet som banken ska behålla och se till att de nyckelpersoner som sysslar med förmögenhetsförvaltning inte på något sätt är inblandade i den verksamhet som ska behållas och vice versa. Citadele banka ska utse en förvaltare för att upprätthålla denna separation och som under ledning av övervakningsförvaltaren ska ansvara för tillsynen över förmögenhetsförvaltningen. Denna förvaltare ska hantera förmögenhetsförvaltningen på ett fristående sätt och med affärssegmentets bästa för ögonen och se till att detta segment även fortsättningsvis är lönsamt, säljbart och konkurrenskraftigt och står fritt från de affärsverksamheter som Citadele banka ska behålla.
(76)
Åtagande att sälja Citadele banka. Lettland ska sälja eller ombesörja försäljningen av Citadele banka senast den 31 december 2015 till en köpare och på villkor som ska godkännas av kommissionen. För att genomföra försäljningen ska Citadele banka hitta en köpare och ingå ett slutligt och bindande försäljnings- och köpeavtal för försäljningen av Citadele banka senast den 31 december 2014. För att uppfylla detta åtagande måste Lettland sälja hela sitt direkta eller indirekta (inklusive genom offentliga företag) aktieinnehav i Citadele banka. Om Lettland inte har ingått ett sådant avtal senast den 31 december 2014 ska Lettland ge avyttringsförvaltaren exklusiv rätt att sälja Citadele banka senast den 31 december 2015.
(77)
Tak för ny ut- och inlåning i de baltiska länderna. I Lettland, Litauen och Estland ska Citadele banka och dess närstående bolag fastställa tak för
a)
sin nybruttoutlåning i form av volym och marknadsandelar av utlåningsmarknaden i termer av en total låneportfölj för Citadele banka och AB ”Citadele” bankas (25), och
b)
sin inlåningsbalans i form av både volym och marknadsdelar,
på högst de belopp som anges i tabellerna 12-17.
Lettiska marknaden
Tabell 12
Utlåningstak i Lettland
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Ny kärnutlåning, brutto (miljoner lats)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Marknadsandel för kärnlån (undantaget lån i OSS-länderna) i form av låneportföljens andel av de totala lånen i Lettland (%)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Nyutlåning till privatkapitalförvaltningssektorn (26), brutto (miljoner lats)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabell 13
Inlåningstak i Lettland
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Insatta medel (undantaget insatta medel för privat kapitalförvaltning) (miljoner lats)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Marknadsandel för kärninlåning (%)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Insatta medel för privat kapitalförvaltning (miljoner lats)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Marknadsandel för insatta medel för privat kapitalförvaltning (%)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litauiska marknaden
Tabell 14
Utlåningstak i Litauen
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Nyutlåning, brutto (miljoner lats)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Marknadsandel för kärnlån i form av låneportföljens andel av de totala lånen i Litauen (%)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabell 15
Inlåningstak i Litauen
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Totalt insatta medel (miljoner lats)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Marknadsandel (%)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estniska marknaden
Tabell 16
Utlåningstak i Estland
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Nyutlåning, brutto (miljoner lats)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Marknadsandel i form av låneportföljens andel av de totala lånen i Estland (%)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabell 17
Inlåningstak i Estland
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Totalt insatta medel (miljoner lats)
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Marknadsandel (%)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Inlåningstak för de tyska och svenska filialerna. Citadele banka ska fastställa inlåningstak för de tyska och svenska filialerna i form av både volym och marknadsandelar på högst de belopp som anges i tabellerna 18 och 19.
Tabell 18
Inlåningstak för den tyska filialen
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Totalt insatta medel (miljoner lats)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Marknadsandel (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabell 19
Inlåningstak för den svenska filialen
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Totalt insatta medel (miljoner lats)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Marknadsandel (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Ingen ökning av antalet filialer: Citadele banka ska inte öka det totala antalet filialer. Detta innebär emellertid inte att Citadele banka inte kan flytta vissa av sina filialer.
(80)
Det åtagande som avses i skälen 77-79 ska gälla tills såväl den fullständiga återbetalningen av statligt stöd i form av Lettlands likviditetsstöd till Citadele banka som slutförandet av försäljningen av Citadele banka har ägt rum, och åtminstone fram till […]. Om förmögenhetsförvaltningen avyttras separat från resten av Citadele banka ska taken för den privata förmögenhetsförvaltningen (en del av förmögenhetsförvaltningen) när det gäller lån och de insatta medel som det hänvisas till i skäl 77 upphöra att gälla efter att den separata avyttringen av förmögenhetsförvaltningssegmentet har slutförts.
(81)
Ersättning för övertagande av osäkra tillgångar: Citadele banka ska ersätta Lettland för övertagandet av osäkra tillgångar med upp till den beräknade förlusten för Lettland i det värsta scenariot, dvs. summan av Lettlands likviditetsstöd som riskerar att gå förlorat när realiseringen av tillgångarna håller på att slutföras ([100-200] miljoner lats) och det totala kapital som Parex beräknas få från och med överföringsdagen ([…] miljoner lats). Ersättningen ska ske i form av kostnader i förlust- och vinstkontona, dvs. innan beräkningen av de årliga nettointäkterna. Ersättningen bör betalas ut varje år som Citadele bankas kapitaltäckningsgrad som separat bolag inte är lägre än 12 procent och kapitaltäckningsgraden på koncernnivå inte är lägre än 8 procent så länge som det relevanta beloppet inte leder till att Citadele banka uppvisar en förlust för året i fråga. Detta åtagande ska gälla till dess att försäljningen av Citadele banka har slutförts.
(82)
Förbud mot förvärv. Citadele banka ska avstå från förvärv av såväl finansinstitut som andra institut till dess att såväl hela återbetalningen av omstruktureringsstödet i form av Lettlands likviditetsstöd till Citadele banka som försäljningen av Citadele banka har slutförts.
(83)
Inga nya lån i OSS-länderna. Fram tills avyttringen av lånen i OSS-länderna har slutförts ska Citadele banka inte bevilja några nya lån till kunder från OSS-länderna eller kunder vars slutliga förmånstagare kommer från OSS-länderna. Citadele banka och dess närstående bolag kommer endast att få bevilja krediter när det formella låneavtalet har undertecknats före överföringsdatumet. Citadele banka ska upphöra att bevilja ytterligare förskott på befintliga lån förutom i situationer där detta är nödvändigt för att bevara eller öka sannolikheten för att Citadele bankas eller dess närstående bolags utestående lån ska betalas tillbaka. Sådana förskott ska dessutom begränsas till högst 2 procent av föregående års låneportfölj.
2.5.2 ÅTAGANDEN SOM RÖR PAREX BANKA
(84)
Inga nya verksamheter. Parex banka och dess närstående bolag ska inte inleda någon ny verksamhet som inte är nödvändig för dess huvuduppgift, som är att förvalta tillgångar och sedan avyttra dessa.
(85)
Parex banka och närstående bolag ska upphöra med följande verksamheter:
a)
De ska inte bevilja nya lån till företags- eller privatkunder, inklusive leasing av lån. Parex banka och dess närstående bolag kommer endast att få lov att betala ut medel om det formella låneavtalet undertecknades före överföringsdatumet eller om det saknas nya medel och lånet tas för att omstrukturera den utlåning som är kopplad till omstruktureringstillgångar. Parex banka kommer att kunna ställa ut nya lån till sina närstående bolag för att förvalta återtagna säkerheter.
b)
De ska inte bevilja förskott på befintliga lån förutom om detta är nödvändigt för att bevara eller öka sannolikheten för att Parex bankas eller dess närstående bolags utestående lån ska betalas tillbaka och där det krävs ett ytterligare förskott för att finansiera reparationer och förbättringar som är avgörande för att den fastighet som utgör säkerhet ska bevaras intakt. Denna typ av förskott ska dessutom begränsas till högst 5 procent av föregående års låneportfölj.
c)
De ska inte emot nya insättningar från allmänheten.
(86)
Parex banka och dess närstående bolag ska avveckla eller avyttra all leasingverksamhet senast […].
(87)
Det totala kapitalbelopp som Lettland direkt eller indirekt tillhandahåller Parex banka, oavsett i vilken form, får inte överstiga 218,7 miljoner lats. Lettland ska inte direkt eller indirekt tillhandahålla Parex banka ytterligare kapital i någon form efter […].
2.5.3 ÖVRIGA ÅTAGANDEN
(88)
Förbud mot utdelning och kuponger. Citadele banka, Parex banka och deras närstående bolag ska inte betala investerare utdelning eller kuponger på befintliga kapitalinstrument (inklusive preferensaktier, B-aktier och övre och nedre tier 2-instrument) eller utnyttja köprätter som rör dessa, såvida de inte enligt lag är skyldiga att göra detta. Detta åtagande gäller emellertid inte det kapital som Lettland direkt eller indirekt innehar och det kapital som Citadele banka och Parex banka innehar i sina närstående bolag.
(89)
Ingen hänvisning till statligt stöd i reklam. Citadele banka och Parex banka ska inte använda beviljandet av statligt stöd, det statliga ägandet eller någon konkurrensfördel som uppstår till följd av detta stöd eller ägande i reklamsyfte.
(90)
De åtaganden som anges i skälen 88-89 ska gälla Citadele banka till dess att såväl hela återbetalningen av det statliga stödet i form av Lettlands likviditetsstöd till Citadele banka och försäljningen av Citadele banka har slutförts.
(91)
Uppdelning mellan Citadele banka och Parex banka: Citadele banka och Parex banka ska drivas som två helt fristående banker senast den 1 augusti 2011, med undantag av viss it-verksamhet och förvaltning och administration av lånen i OSS-länderna. För den sistnämnda tjänsten ska ett marknadsmässigt pris betalas.
(92)
Förvaltare. Övervakningsförvaltare ska utses för att utföra de uppgifter som anges i avsnitt F i åtagandena.
(93)
Om Lettland eller, i förekommande fall, Citadele banka inte har ingått ett bindande försäljnings- och köpeavtal en månad före de perioder som anges i skälen (72), (73) och (76), ska en avyttringsförvaltare utses för att utföra de uppgifter som anges i avsnitt F i åtagandena.
(94)
Förvaltarna kommer att vara fristående från Citadele banka, Parex banka och Lettland, ha de kvalifikationer som krävs för att fullgöra sitt mandat och ska varken ha eller bli utsatta för en intressekonflikt.
(95)
Kommissionen ska ha rätt att godkänna eller avslå den förvaltare som föreslås och godkänna det föreslagna mandatet med förbehåll för de ändringar som kommissionen anser nödvändiga för att förvaltarna ska kunna fullgöra sina åligganden.
(96)
Förvaltaren/förvaltarna kommer att utföra sina specificerade uppgifter för att se till att åtagandena uppfylls. Kommissionen kan på eget initiativ eller på begäran av förvaltaren, Lettland, Citadele banka eller Parex banka ge order eller instruktioner till förvaltaren för att se till att de villkor och skyldigheter som anges i beslutet uppfylls.
3. Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet
(97)
Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet om den ursprungliga omstruktureringsplan som lades fram den 11 maj 2009 i det aktuella ärendet eftersom den bland annat betvivlade att den ursprungliga omstruktureringsplanen var tillräcklig för att återställa bankens långsiktiga lönsamhet utan fortsatt statligt stöd.
(98)
Framför allt var det oklart hur och när Parex banka skulle uppfylla de lagstadgade kraven igen. I den ursprungliga planen togs dessutom inte tillräcklig hänsyn till de riskfaktorer (däribland exponering mot låntagare från länder utanför OECD) som identifierades i den rapport om tillbörlig aktsamhet som lades fram tillsammans med omstruktureringsplanen. Den ursprungliga planen verkade dessutom grundas på ganska optimistiska antaganden om framtida driftsvillkor. Kommissionen uttryckte tvivel om hur banken skulle ha klarat sig om uttagsbegränsningarna hade tagits bort. Trots likviditetsbegränsningar verkade den ursprungliga planen bygga på en expanderande affärsstrategi för alla lånesegment och innebar inte att mer riskfylld verksamhet, som utlåning till privatpersoner i OSS-länderna med högt nettovärde, skulle upphöra eller kraftigt minska. Mot bakgrund av den förutsedda ökningen av inlåningsvolymerna och verksamheter för att öka inlåningen, betvivlade kommissionen att planen var realistisk och kostnadseffektiv. I detta skede hade de lettiska myndigheterna dessutom inte presenterat resultatet av stresstestet. I beslutet att inleda förfarandet uppmanade kommissionen därför Lettland att ompröva hela den föreslagna affärsplanen för Parex banka.
(99)
I omstruktureringsplanen utgick man ifrån en expanderande affärsstrategi som i huvudsak verkade bygga på en aggressiv prissättning och marknadsföringspolicy för att återta förlorade marknadsandelar med hjälp av bankens konkurrensfördel till följd av det statliga stödet. Planen innehöll emellertid inte tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen.
(100)
I fråga om ansvarsfördelning/eget bidrag saknade den ursprungliga planen tydlig information om hur stort statligt stöd som krävdes och Parex bankas eget bidrag. Kommissionen betvivlade att den ursprungliga planen hade som mål att begränsa stödet till ett minimum. I alla scenarier förblev banken även i slutet av omstruktureringsperioden beroende av statliga likviditetsfaciliteter eller garantier. Kommissionen var därför även tvungen att undersöka i vilken utsträckning Parex bankas finansieringsbehov kunde minskas genom ökat fokus på kärnverksamheter och en övergripande minskning av bankens storlek.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(101)
Inga synpunkter om beslutet att inleda förfarandet mottogs från berörda parter inom den angivna fristen.
5. LETTLANDS SYNPUNKTER
(102)
Som svar på beslutet att inleda förfarandet lade de lettiska myndigheterna fram en reviderad omstruktureringsplan den 4 september 2009. I denna åtgärdade de flera av de punkter som kommissionen hade uttryckt tvivel kring genom att ändra Parex bankas omstruktureringsstrategi. Innehållet i denna plan beskrivs i avsnitt 3.2 nedan. Till följd av det slutliga beslutet att stycka upp Parex banka ersattes denna plan av den slutliga omstruktureringsplanen, som lades fram den 7 juli 2010.
6. ÖVRIGA KOMMENTARER
(103)
Efter att den angivna tidsfristen hade löpt ut mottog kommissionen skrivelser från Parex bankas tidigare majoritetsägare daterade den 15 juni respektive den 13 juli 2010. Dessutom mottog kommissionen skrivelser från det lettiska parlamentet daterade den 22 juni och den 1 juli 2010. Skrivelserna av den 15 juni och 13 juli 2010 tog framför allt upp valet mellan ett bra och ett dåligt utfall i samband med bankens omstrukturering. Skrivelserna av den 22 juni och 1 juli koncentrerade sig på vilka konsekvenser den valda strategin för Parex banka och pågående lagstiftningsinitiativ skulle få mot bakgrund av den lettiska rättsordningen.
(104)
Kommissionen konstaterar att den i sin bedömning av den slutliga omstruktureringsplanen, i förekommande fall, har tagit hänsyn till de frågor som tas upp i skrivelserna i den mån frågorna var relevanta och föll inom ramen för kommissionens behörighet.
7. BEDÖMNING
7.1 FÖREKOMST AV STÖD
(105)
Kommissionen måste bedöma om de aktuella åtgärderna utgör statligt stöd. I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(106)
Kommissionen konstaterar att när det gäller de undsättningsåtgärder i form garanti, likviditetsstöd och rekapitalisering som Parex banka har beviljats, vilka kvarstår efter delningen av Parex banka under omstruktureringsfasen, har den redan i sitt första undsättningsbeslut (27) fastställt att dessa åtgärder utgör statligt stöd. Kommissionen ser ingen anledning att ändra sin tidigare bedömning i detta avseende. Eftersom dessa åtgärder gynnar en betydande del av den ekonomiska verksamhet som tidigare bedrevs av Parex banka och som nu övertagits av Citadele banka utgör de dessutom statligt stöd till Citadele banka.
(107)
När det gäller de stödåtgärder som beskrivs i skälen 63 och 69 genomför Lettland dessa åtgärder för att omstrukturera Parex banka som bedrev och till viss del fortfarande är involverad i gränsöverskridande och internationell verksamhet. Även Citadele banka, som tar över Parex bankas ekonomiska verksamhet, är och kommer att vara verksam på marknader utsatta för internationell konkurrens. Eventuella fördelar från statliga medel skulle därför påverka konkurrensen inom banksektorn och få effekter för handeln mellan medlemsstaterna. Dessutom är de aktuella åtgärderna selektiva eftersom de enbart gynnar Citadele banka och Parex banka och finansieras med hjälp av statliga medel. Under den rådande finanskrisen och med tanke på Parex bankas finansiella svårigheter skulle en privat investerare i en marknadsekonomi inte ha beviljat sådana åtgärder på motsvarande villkor.
(108)
När det gäller rekapitaliseringsåtgärden förväntar sig en privat investerare i en marknadsekonomi dessutom en avkastning som motsvarar den risk som den aktuella investeringen upplevs innebära. Detta stämmer framför allt in på Citadele banka som för närvarande saknar kreditbetyg, och som inom ramen för en omstrukturering har uppstått ur banken i svårigheter.
(109)
Den överföring av tillgångar från Parex banka till Citadele banka som genomförs enligt ett scenario med ett ”gott utfall” (se skäl 69) betraktas som ett övertagande av osäkra tillgångar, eftersom den nybildade banken (Citadele banka) slipper stå för eventuella förluster i samband med de tillgångar som inte rör kärnverksamheten och de osäkra tillgångar som kvarstår i Parex banka. Denna stödåtgärd gör det i sin tur möjligt för Citadele banka att undvika en efterföljande minskning av sitt kapital. Stödet i fråga ger därför Citadele banka en konkurrensfördel.
(110)
Övertagandet av osäkra tillgångar finansieras med statliga medel eftersom Lettland enligt den slutliga omstruktureringsplanen ska skjuta till kapital till Parex banka på upp till 218,7 miljoner lats fram till […] som, tillsammans med de utestående insatta medlen på [100-200] miljoner lats, kanske inte kommer att återbetalas i slutet av den förutspådda […] perioden (se tabell 11).
(111)
Mot bakgrund av ovanstående betraktas ytterligare rekapitalisering vid tidpunkten för uppdelningen i form av ett kapitaltillskott till Citadele banka på 103 miljoner lats och konverteringen av statligt insatta medel och räntor på dessa i Parex banka vid uppdelningen och därefter (se skäl 63) samt övertagandet av osäkra tillgångar (se skäl 69) också som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.
7.2 STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN
7.2.1 RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN AV HURUVIDA STÖDET ÄR FÖRENLIGT MED DEN INRE MARKNADEN
(112)
I artikel 107.3 b i EUF-fördraget ges kommissionen behörighet att förklara ett stöd förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet anser kommissionen att Parex bankas betydelse för det lettiska banksystemet gör att artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan tillämpas i detta fall och att de anmälda stödåtgärderna bör bedömas mot denna bakgrund.
(113)
På grundval av de tre meddelanden (28) som har antagits inom ramen för den nuvarande finanskrisen, och som gällde när beslutet fattades, bedömdes ärendet i beslutet att inleda förfarandet ursprungligen i linje med principerna i riktlinjerna om statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (29), samtidigt som hänsyn togs till krisens särdrag på finansmarknaden.
(114)
Även om kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet hänvisade till riktlinjerna för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter har den i skäl 49 i meddelandet om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat meddelandet om omstrukturering) (30) förklarat att allt stöd till finansinstitut som anmälts före den 31 december 2010 kommer att bedömas som omstruktureringsstöd till banker enligt meddelandet om omstrukturering i stället för enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.
(115)
Övertagandet av osäkra tillgångar bör bedömas på grundval av meddelandet om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (31) (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar).
(116)
Redan i det första undsättningsbeslutet fastställdes att Parex banka är ett finansinstitut i svårigheter och att en omfattande omstrukturering av banken krävdes (vilket senare bekräftades i bland annat beslutet att inleda förfarandet).
7.2.2 ÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET MED MEDDELANDET OM VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR
(117)
Som nämndes i skälen 109, 108 och 111 kan överföringen av tillgångar från Parex banka till Citadele banka anses utgöra ett övertagande av osäkra tillgångar. Staten kommer att överta ansvaret för förlusterna från tillgångar som inte avser kärnverksamheten och osäkra tillgångar.
(118)
I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges de särskilda villkor som gäller för övertagande av osäkra tillgångar. Enligt avsnitt 5.2 i det meddelandet ska ett övertagande av osäkra tillgångar åtföljas av full insyn före ingripandet och ansvaret fördelas på lämpligt sätt genom en korrekt värdering av de stödberättigade tillgångarna och en korrekt ersättning till staten, så att räddningsåtgärden säkerställer att aktieägarna tar sin del av ansvaret och inte på ett otillbörligt sätt snedvrider konkurrensen.
(119)
På de punkter där detta ärende avviker från liknande transaktioner (32) gör det i stora drag detta på ett positivt sätt eftersom Lettland inte kommer att täcka alla förluster från den värdeminskade portföljen. Den täcker i stället endast förluster upp till ett maxbelopp och i den utsträckning som krävs för att Parex banka ska uppfylla kapitaltäckningskraven till […]. I de scenarier där tillgångarna delas upp och metoden med ett ”gott utfall” väljs, som i detta ärende, delar också till viss del de tidigare majoritetsägarna och ursprungliga minoritetsägarna ansvaret för förlusten av tillgångar som inte avser kärnverksamheten och osäkra tillgångar. Staten ser positivt på att denna metod tillämpas eftersom den till viss del begränsar behovet av en fullständig värdering av omfattningen av värdeminskningen.
(120)
Enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar ska en bedömning göras av huruvida överföringspriset och ersättningen kan anses lämpliga. I det aktuella fallet framgår tydligt att det bokförda värdet på de tillgångar som kvarstår i Parex banka är högre än marknadsvärdet och därmed utgör statligt stöd till Citadele banka, vilket redan slagits fast i skälen 108-110.
(121)
Enligt punkterna 23 och 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör överföringspriset på tillgångar vid köp grunda sig på tillgångarnas underliggande långsiktiga värde. I ett scenario som bygger på ett ”gott utfall” bör den goda banken därför i princip täcka skillnaden mellan överföringsvärdet och det verkliga ekonomiska värdet. Om teknisk insolvens inte kan undvikas måste skillnaden krävas tillbaka, exempelvis genom en klausul om återbetalning.
(122)
I det aktuella ärendet, och som redan har påpekats i skäl 69, skulle en försiktig strategi baserad på det värsta scenariot innebära förluster för staten på [100-400] miljoner lats. I grundscenariot skulle förlusterna för staten bli […] miljoner lats. Eftersom de flesta lånen är tagna mot säkerhet verkar värderingen av tillgångarnas långsiktiga ekonomiska värde i de finansiella prognoserna inte vara allt för optimistiska. Om Citadele banka skulle kunna täcka alla dessa förluster skulle åtgärden motsvara en överföring av tillgångar till deras verkliga ekonomiska värde.
(123)
Enligt avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar anser kommissionen dessutom att Citadele banka bör betala en lämplig ersättning för det kapital som erhållits tack vare räddningsåtgärderna.
(124)
Det finns två syften med kravet på ersättning (inklusive, vid behov, återbetalning), dels att säkerställa ansvarsfördelningen, dels att säkerställa lika villkor för alla aktörer på marknaden (dvs. minimera snedvridningen av konkurrensen).
(125)
Mot bakgrund av den effekt som övertagandet av de osäkra tillgångarna beräknas få och de förutspådda nettointäkterna (se tabellerna 3 och 4) anser kommissionen att Citadele banka inte kommer att kunna betala den erforderliga ersättningen (inklusive full återbetalning) för övertagandet av de osäkra tillgångarna och samtidigt återställa lönsamheten. De förutspådda nettointäkterna bör emellertid göra det möjligt för banken att betala åtminstone en del av denna ersättning efter att den återställer sin lönsamhet och får en tillräcklig kapitalbas.
(126)
Kommissionen välkomnar därför Lettlands åtagande att Citadele banka ska ersätta staten för övertagandet av de osäkra tillgångarna upp till det beräknade förlustbeloppet i det värsta scenariot, dvs. summan av de statligt insatta medel som beräknas gå förlorade vid utgången av realiserandet av tillgångarna ([100-200] miljoner lats) och statens rekapitaliseringsåtgärder ([…] miljoner lats). Betalningen av ersättningen kommer att ske i form av utgifter under vinst- och förlustkontot, dvs. före fastställandet av det årliga nettoresultatet, och bör betalas ut varje år då Citadele bankas kapitaltäckningsgrad inte är lägre än 12 procent, upp till ett belopp som inte leder till att Citadele banka uppvisar en förlust för året i fråga. Åtagandet ska gälla fram till dess att försäljningen av Citadele banka har slutförts (se skäl 81). Sammantaget anser kommissionen att denna mekanism så långt det är möjligt garanterar att Citadele banka bidrar till de kostnader som härrör från […].
(127)
Eftersom ersättningen och återbetalningen eventuellt inte når upp till den nivå som föreskrivs i meddelandet om värdeminskade tillgångar krävs emellertid en omfattande omstrukturering enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Denna omstrukturering måste framför allt innefatta en betydande begränsning av storleken på banken i svårigheter, för att väga upp att Citadele banka inte täcker samtliga förluster och inte betalar en tillräckligt stor ersättning.
(128)
För att avgöra om omstruktureringen är tillräcklig måste omstruktureringen bedömas gentemot syftet med ersättningen och återbetalningen, dvs. ansvarsfördelning och att motverka snedvridningen av konkurrensen. Framför allt måste det fastställas om ansvarsfördelningen i tillräckligt hög grad uppnåtts med hjälp av andra åtgärder och huruvida konkurrenssnedvridningen har begränsats genom att kontrollera Citadele bankas marknadsposition och storlek. Vid bedömningen måste hänsyn tas till de övriga stödåtgärder som har vidtagits till förmån för Parex banka och Citadele banka och som speglas i den del av detta beslut som analyserar stödåtgärdernas förenlighet med meddelandet om omstrukturering (se skäl 144 och följande skäl).
(129)
Efter uppdelningen kommer Parex banka att vara funktionellt och organisatoriskt fristående från Citadele banka, i enlighet med kraven i avsnitt 5.6 i meddelandet om värdeminskade tillgångar.
(130)
Avslutningsvis anser kommissionen att det aktuella ärendet är förenligt med meddelandet om värdeminskade tillgångar.
7.2.3 FÖRENLIGHET MED MEDDELANDET OM OMSTRUKTURERING
(131)
I meddelandet om omstrukturering anges de tillämpliga statliga reglerna för omstrukturerig av finansinstitut under den rådande finanskrisen. För att vara förenligt med artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska omstruktureringen av ett finansinstitut under den rådande finanskrisen
i)
leda till återställandet av bankens långsiktiga lönsamhet,
ii)
innefatta tillräckligt stora egna bidrag från stödmottagaren (ansvarsfördelning),
iii)
innehålla tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
(132)
I avsnitt 2 i meddelandet om omstrukturering anges att medlemsstaterna ska lägga fram en omstruktureringsplan som är omfattande, detaljerad och som bygger på enhetliga principer. Planen bör visa hur bankerna kommer att gå till väga för att så snabbt som möjligt återställa en långsiktig, icke-statsstödd, lönsamhet. Omstruktureringsplanen bör även identifiera orsakerna till bankens svårigheter och bankens egna brister samt förklara hur de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kommer att lösa bankens underliggande problem.
(133)
I överensstämmelse med kraven i punkt 11 i meddelandet om omstrukturering är Lettlands omstruktureringsplan omfattande, detaljerad och bygger på enhetliga principer. Planen innehåller detaljerad information om affärsmodellen, underliggande antaganden och resulterande finansiella prognoser. I överensstämmelse med punkt 10 i nämnda meddelande identifierar planen dessutom orsakerna till Parex bankas svårigheter, framför allt ledningens val av en olämplig affärsstrategi och vissa beslut som innebar stora risker (se avsnitt 2.1 och skälen 38-42 i detta beslut). De omstruktureringsåtgärder som presenteras i den slutliga planen tar på ett lämpligt sätt upp bankens brister. De problem i samband med den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen som togs upp i beslutet att inleda förfarandet har åtgärdats i den slutliga omstruktureringsplanen.
(134)
När det gäller affärsmodellen, som var ett av de stora problem som togs upp i beslutet att inleda förfarandet, kommer Citadele banka enligt den slutliga omstruktureringsplanen åter att inrikta sig på traditionell bankverksamhet i de baltiska länderna. Citadele banka kommer följaktligen att koncentrera sig på sina kärnverksamheter, samtidigt som man drar sig ur de områden som förvärrade dess finansiella svårigheter. Framför allt ses det som positivt att all leasing i OSS-länderna (inklusive dotterbolag) och osäkra lån i OSS-länderna kommer att kvarstå i Parex banka. Även om aktiva lån i OSS-länderna har överförts till Citadele banka har Lettland åtagit sig att se till att dessa avyttras, och i vilket fall som helst kommer inga nya lån att ställas ut (se skälen 72 och 83). Dessutom kommer förmögenhetsförvaltningssegmentet att antingen att avyttras separat från Citadele banka senast […] eller säljas tillsammans med Citadele bank om man vid detta datum har hittat en investerare för hela banken (se skäl 73 i detta beslut).
(135)
Som kommissionen dessutom uppgav i beslutet att inleda förfarandet kommer den nya Citadele banka att bli mycket mindre än Parex banka var före krisen. Den minskade storleken beror framför allt på uppdelningen och den avyttring som ska genomföras. Den aggressiva expansion på in- och utlåningsmarknaderna som tillkännagavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen har tonats ned något i den slutliga omstruktureringsplanen, och Lettland har förbundit sig att fastställa ett tak (se skälen 77 och 78 i detta beslut).
(136)
Citadele bankas ändrade ledningsstil (de större aktieägarna och styrelseledamöterna har redan ersatts) och företagsstyrning och den skärpta riskhanteringen och interna kontrollen inom banken betraktas som positivt. Parex banka har redan minskat sina administrativa kostnader med 39 procent. Citadele bankas förväntade förhållande mellan kostnader och intäkter kommer att minska till [35-55] procent 2014, i huvudsak tack vare optimering av nätet av filialer och sänkta personalkostnader.
(137)
Enligt kraven i punkterna 12-15 i meddelandet om omstrukturering ska den slutliga omstruktureringsplanen även visa hur banken så fort som möjligt ska återställa sin långsiktiga lönsamhet utan fortsatt statsstöd. Framför allt ska banken kunna generera en lämplig avkastning på eget kapital, samtidigt som den täcker alla kostnader för sina normala verksamheter och följer de lagstadgade kapitaltäckningskraven.
(138)
För det första innehåller omstruktureringsplanen detaljerade finansiella uppgifter och prognoser för perioden 2006-2015, däribland information om bankens intäkter, kostnader, värdeminskning, vinster och kapitalställning. Kommissionen anser att prognoserna i grundscenariot baseras på rimliga underliggande makroekonomiska antaganden (de är mindre optimistiska än prognoserna i Europeiska ekonomiska prognoser - våren 2010).
(139)
Citadele banka tror sig kunna gå med vinst igen 2011 och fortsätta att förbättra sitt resultat under hela omstruktureringsperioden. År 2014 förväntas avkastningen på eget kapital uppgå till [18-28] procent, vilket kan anses vara en tillräcklig ersättningsnivå för normala marknadsförhållanden i Lettland. Det är jämförbart med den historiska avkastningen på eget kapital på 28 procent 2006 och 20 procent 2007. Citadele bankas och koncernens kapitaltäckningsgrad ligger även fortsättningsvis klart över de lagstadgade minimikraven. Med tanke på bankens stabila affärsmodell och Parex bankas tidigare resultat inom sina kärnsegment anser kommissionen, med stöd av tillgänglig information, att de presenterade prognoserna är realistiska.
(140)
Mot bakgrund av centralbankens stresstest (se skäl 45) anser kommissionen för det andra att Citadele banka kan motstå ett stresscenario utan ytterligare stöd. Stresscenariot visar att banken uppfyller de lagstadgade kapitaltäckningskraven. Den analys av bankens känslighet som används i stresstestet visar dessutom att en förändrad ekonomisk miljö inte skulle hota bankens lönsamhet.
(141)
För det tredje kommer Citadele banka inte att omfattas av uttagsbegränsningarna, och alla övriga lagstadgade krav kommer att uppfyllas. När det gäller uttagsbegränsningarna har majoriteten av de kunder som har stora belopp insatta i banken gått med på att behålla de insatta medlen en viss tid efter det att begränsningarna har upphört. De insatta medlen har i praktiken överförts till Citadele banka (som framgår av tabell 2). Kommissionen välkomnar dessutom den föreslagna finansieringsmodellen med låga risker som i större utsträckning förlitar sig på långsiktig finansiering och därigenom åtgärdar den tidigare skillnaden mellan skulders och tillgångars förfallotid.
(142)
I planen anges det avslutningsvis att Citadele banka även i det värsta scenariot ska ha återbetalat det statliga likviditetsstödet senast den 31 december 2012. Den planerade återbetalningen åtgärdar det problem som togs upp i skäl 80 i beslutet att inleda förfarandet om att banken skulle fortsätta att förlita sig till statligt likviditetsstöd även efter omstruktureringsperioden. Kommissionen konstaterar vidare att det statliga kapitaltillskottet på 103 miljoner lats till Citadele banka vid tidpunkten för uppdelningen kommer att ”lösas in” i överensstämmelse med Lettlands åtagande att sälja Citadele banka senast den 31 december 2014 (se skäl 76).
(143)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att Citadele bankas nya affärsmodell är lönsam och långsiktigt hållbar. Den omstrukturerade banken kommer därför att kunna konkurrera på marknaden av egen kraft och uppfylla relevanta lagstadgade krav, och dess överlevnad hotas inte ens av kraftigt ändrade ekonomiska förhållanden. Kommissionen anser följaktligen att Parex bankas omstruktureringsplan uppfyller kraven i meddelandet om omstrukturering i fråga om återställande av den långsiktiga lönsamheten.
(144)
I avsnitt 3 i meddelandet om omstrukturering anges att banker och deras kapitalägare i största möjliga utsträckning bör bidra till omstruktureringen för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt och för att begränsa snedvridning av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. Det kravet medför att banker använder sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, till exempel genom att sälja tillgångar, samtidigt som aktieägarna ska bestrida bankens förluster där så är möjligt. Enligt punkt 23 i meddelandet om omstrukturering ska omstruktureringsstöd begränsas till att täcka de kostnader som är avgörande för att återställa företagets lönsamhet.
(145)
Till skillnad från den ursprungliga plan som lades fram den 11 maj 2009 har den slutliga omstruktureringsplanen en tydlig inriktning, och den expansionsstrategi som ursprungligen planerades för Parex banka har övergetts. Denna målinriktade strategi bidrog till att begränsa det stöd som krävs. Kommissionen ser därför positivt på de förslagna avyttringarna och minskningen av Citadele bankas balansräkning, liksom att Parex banka sätts i […]. Framför allt kommer intäkterna från realiseringen av tillgångarna att finansiera en del av omstruktureringskostnaderna och minska det stöd som krävs. Kommissionen lyfter fram att de lettiska myndigheterna har angett en detaljerad tidtabell för planerade avyttringar och åtagit sig att utse såväl en övervakningsförvaltare som en avyttringsförvaltare för att se till att åtagandena uppfylls. När det gäller bidraget till omstruktureringskostnaderna i form av egna medel konstaterar kommissionen dessutom att banken genomför långtgående kostnadsbesparingar.
(146)
De åtgärder som redan har genomförts och de åtgärder som Lettland åtar sig att genomföra kan anses garantera att egna medel används och att Parex bankas privata kapitalägare i tillräckligt hög grad bidrar till omstruktureringen.
(147)
De tidigare majoritetsägarnas ansvar framgår av att Lettland tog över hela deras aktieinnehav i Parex banka för den symboliska summan 2 lats. De har förlorat allt inflytande och kan därför anses ha burit konsekvenserna av Parex bankas misslyckande. Utöver avlägsnandet av de tidigare majoritetsägarna har minoritetsägarnas aktieinnehav minskat betydligt till följd av att staten och EBRD har rekapitaliserat banken. Deras ägande har minskat från den tidigare nivån på 15,2 procent till nuvarande 3,7 procent, och de kommer att vara kvar som ägare i Parex banka efter uppdelningen ([…]). Dessa åtgärder motverkar helt klart överdrivet risktagande.
(148)
Dessutom kommer efterställda lån som tagits av ursprungliga aktieägare att räknas som mindre skulder i Parex banka. Likvideringen av Parex bankas tillgångar i grundscenariot beräknas inte ge tillräckliga medel för att täcka mer än de stora skulderna i banken. Eftersom de efterställda lånen förfaller under perioden 2015-2018 och staten endast skulle stödja Parex bankas kapital […], samtidigt som det erhåller lämplig ersättning för de statligt insatta medlen, kommer innehavarna av efterställda lån förmodligen att få bära kostnaderna för förlusterna på det kapital de investerade […].
(149)
Överdrivet risktagande motverkas på ett effektivt sätt genom eget bidrag från bankens tidigare kapitalägare. Parex bankas omstruktureringsplan tillhandahåller därför tillräcklig ansvarsfördelning och eget bidrag till omstruktureringen. Den slutliga omstruktureringsplanen är följaktligen förenlig med avsnitt 3 i meddelandet om omstrukturering.
(150)
I avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att omstruktureringsplanen ska innehålla åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen och säkra en konkurrenskraftig banksektor. Åtgärderna ska dessutom säkerställa att staten inte använder stödet för att finansiera konkurrenshämmande beteende.
(151)
Kommissionen anser att åtgärdspaketet i den slutliga omstruktureringsplanen utgör en klar förbättring jämfört med den ursprungliga omstruktureringsplanen, och åtgärdar de problem som togs upp i beslutet att inleda förfarandet. Mot bakgrund av de betydande avyttringarna, marknadstaken och minskningen av bankens storlek (se tabell 20) anser kommissionen att planen utgör ett lämpligt åtgärdspaket som kommer att göra det lättare att upprätthålla lika villkor och konkurrenskraftiga marknader. Den ursprungliga strategin i den anmälda planen, som baserades på expansion, och som kommissionen hyste stora tvivel om, har ändrats, och den slutliga omstruktureringsplanen baseras på en kraftig minskning av bankens storlek, både när det gäller balansomslutning och bankens marknadsandelar på sina kärnmarknader.
Tabell 20
Minskning av Citadele bankas storlek och närvaro på kärnmarknaderna
Citadele bankas tillgångar jämfört med Parex banka före krisen
Citadele banka i slutet av omstruktureringsperioden,
utgången av år 2014
(inklusive utrymme för tillväxt)
Minskning av marknadsandelen på kärnlånemarknaderna när omstruktureringsperioden löper ut
(inklusive utrymme för tillväxt)
Minskning av marknadsandelen på inlåningsmarknaderna (kärnverksamheten och förmögenhetsförvaltning) när omstruktureringsperioden löper ut (inklusive utrymme för tillväxt)
Efter uppdelningen: 44 %
minskning av de totala tillgångarna med 1,9 miljarder euro).
Om man tar hänsyn till avyttringen av lån i OSS-länder (vid utgången av år […]): [35-50] %
(minskning av de totala tillgångarna med [1,6-2,3] miljarder euro)
[40-55] % (minskning med [1,9-2,3] miljarder euro)
Marknadsandel före krisen på 11,7 % jämfört med [ 7] % 2014 (tak): minskning av marknadsnärvaron med [50-60] %
Marknadsandel före krisen på 20 % (33) jämfört med [ 13] % (minskning med [ 10] % till 2015): minskning av marknadsnärvaron med [55-65] %
(152)
Omstruktureringen av banken innefattar en betydande minskning av bankens närvaro inom kärnmarknadssegmenten. För det första kommer Citadele banka till följd av genomförandet av omstruktureringsåtgärderna att minska sin balansomslutning med ca 60 procent och sin marknadsnärvaro på alla kärnmarknader med mer än 50 procent jämfört med Parex banka före krisen. Den minskade marknadsnärvaron, liksom de planerade avyttringarna, kommer att öppna respektive marknadssegment för konkurrenterna. Som redan nämndes i avsnitt 2.5 kommer dessutom Lettland, senast den 31 december 2014, eller en avyttringsförvaltare, senast den 31 december 2015, att sälja Citadele banka, och förmögenhetsförvaltningsverksamheten kommer att säljas senast […] (antingen tillsammans med Citadele banka eller separat). Därigenom får de konkurrenter som eventuellt lidit skada av stödåtgärderna möjlighet att lämna bud på dessa verksamheter. Försäljningen kan betraktas som en åtgärd för att motverka potentiell snedvridning av konkurrensen. (34)
(153)
Den omstrukturerade bankens relativt begränsade storlek (omkring 2,2 miljarder euro) gör också att åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen kan anses tillräckliga. Efter omstruktureringen kommer endast bankens kärnverksamhet att finnas kvar. Den viktigaste av dessa kommer att vara Citadele bankas närvaro i Lettland, vars marknad redan är ganska koncentrerad och domineras av utländska banker. (35) Taket för Citadele bankas marknadsandel på [4-7] procent av utlåningen och [7-10] procent av inlåningen (se skäl 77) kan betraktas som ett lämpligt motverkande av potentiell snedvridning av konkurrensen, jämfört med dess marknadsandel på 12 procent av utlåningen och ca 20 procent av inlåningen före krisen.
(154)
Bankens närvaro i andra geografiska områden begränsas, och det kommer att införas tak för att ytterligare begränsa potentiell snedvridning av konkurrensen. Banken kommer därför att få ha en marknadsandel på högst [ 4] % av de litauiska ut- och inlåningsmarknaderna, [ 1,5] % av den estniska utlåningsmarknaden, [ 2,5] % av den estniska inlåningsmarknaden och [ 0,5] % av de svenska och tyska inlåningsmarknaderna (se skälen 77 och 78). Taken möjliggör en begränsad tillväxt på dessa marknader till följd av bankens behov av att diversifiera sina finansieringskällor. På grund av det rådande makroekonomiska läget i Lettland är det svårt att dra till sig externa medel. Inlåningen från privatkunder i Lettland är betydligt lägre än den totala låneportföljen i denna medlemsstat. Bankens främsta konkurrenter får finansiellt stöd från sina moderbolag i utlandet. Kommissionen kan därför godta att Citadele banka måste ha kvar någon form av finansieringsbas utomlands (en filial i Sverige respektive en filial Tyskland) för att kunna diversifiera sin finansieringsbas. Med tanke på hur liten bankens närvaro är på dessa marknader och med tanke på att den diversifierade finansieringen är nödvändig för bankens lönsamhet, anser kommissionen att de överenskomna taken på dessa marknader är lämpliga.
(155)
Kommissionen välkomnar även förbudet mot att göra reklam för statligt stöd, vilket förhindrar att Citadele banka kan använda stödet för konkurrenshämmande beteende, och förvärvsförbudet, som är ytterligare en garant för att det statliga stödet inte kommer att användas för att ta över konkurrenter. Dessutom kommer Citadele banka inte att öka antalet filialer.
(156)
Efter uppdelningen kommer Parex banka och dess dotterbolag att i praktiken […] under sin livstid, som beräknas bli åtta år. Denna period anses lämplig för att slutföra förfarandena för återvinning av tillgångar och avyttra tillgångarna samtidigt som man undviker en panikförsäljning.
(157)
Även om Parex banka kommer att behålla sin banklicens kommer varken Parex banka eller dess dotterbolag att tillåtas att bedriva någon ny verksamhet utöver vad som krävs för att förvalta och sälja de angivna tillgångarna. Framför allt kommer Parex banka att upphöra med all ny utlåning till eller inlåning från allmänheten (se skälen 84 och 85). Dessutom kommer den att avveckla eller sälja sin leasingverksamhet senast […].
(158)
Lettland har åtagit sig att strikt begränsa kapitaltillskottets varaktighet ([…]) och storlek (upp till 218,7 miljoner lats) (se skäl 87).
(159)
Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att Parex bankas verksamhet (efter uppdelningen) har begränsats till vad som är absolut nödvändigt för […] och att otillbörlig snedvridning av konkurrensen därmed undviks.
(160)
Åtgärdernas omfattning och karaktär, framför allt den betydande minskningen av bankens storlek och marknadsnärvaro i kombination med försäljningen av Citadele banka och Parex banka inom en rimlig tidsperiod, är därför tillräckliga för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Omstruktureringens omfattning i kombination med försäljningen av Citadele banka räcker dessutom för att kompensera den eventuella snedvridning av marknaden som kan uppstå till följd av en potentiellt otillräcklig ersättning och återbetalning.
(161)
I punkt 46 i omstruktureringsmeddelandet anges att det krävs regelbundna rapporter från medlemsstaterna för att verifiera att omstruktureringsplanen genomförs på ett korrekt sätt. De lettiska myndigheterna har därför lovat att från och med dagen för detta beslut var sjätte månad översända sådana rapporter till kommissionen om både Citadele banka och Parex banka.
(162)
Lettland har åtagit sig att utse en övervakningsförvaltare som kommer att övervaka att åtagandena efterlevs och rapportera till kommissionen.
(163)
Kommissionen konstaterar att den omstruktureringsplan för Parex banka som beskrivs i avsnitt 2 i detta beslut är förenlig med artikel 107.3 b i EUF-fördraget och uppfyller villkoren i meddelandet om omstrukturering i fråga om lönsamhet, ansvarsfördelning och åtgärder för att motverka snedvridning av konkurrensen.
(164)
Lettland har undantagsvis godtagit att detta beslut avfattas på engelska.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Mot bakgrund av Republiken Lettlands omstruktureringsplan och åtaganden är det omstruktureringsstöd som Lettland genomför till förmån för AS Parex banka och AS Citadele banka förenligt med artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.
Utfärdat i Bryssel den 15 september 2010.