PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 464/2011
av den 11 maj 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. och Zeolite Mira Srl Unipersonale (nedan kallade klagandena), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av zeolit A i pulverform. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
2. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(3)
Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) inkom flera berörda parter med skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det.
(4)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna.
(5)
Undersökningen omfattade dumpning och skada perioden 1 januari 2009-31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(6)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas.
(7)
De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.
3. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande detta, bekräftas skälen 12-15 i förordningen om preliminär tull.
(9)
Mot ovanstående bakgrund dras slutgiltigt slutsatsen att alla typer av zeolit A i pulverform enligt definitionen ovan är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
4. STICKPROVSFÖRFARANDE
(10)
Gruppen av bosniska exporterande tillverkare (nedan kallad Birac) upprepade sin begäran från det preliminära skedet av undersökningen om att en unionstillverkare som inte ingick i urvalet (Silkem d.o.o., nedan kallad Silkem) borde ha ingått i svaret på frågeformuläret från en unionstillverkare som ingick i urvalet (MAL Magyar Aluminium, nedan kallad MAL) eftersom de två företagen är närstående. Man hävdade att om detta utelämnande accepterades skulle det innebära att unionstillverkare och unionsexportörer behandlades olika eftersom samtliga närstående exporterande tillverkare i länder som omfattas av en antidumpningsundersökning ska besvara frågeformulären. Vidare hävdade Birac att både MAL och Silkem bör förklaras icke samarbetsvillig.
(11)
Dessa påståenden kan inte godtas. Av de orsaker som anges i skäl 19 i förordningen om preliminär tull har både MAL och Silkem samarbetat till fullo vid undersökningen. Silkem lämnade uppgifter i det besvarade stickprovsformuläret och beaktades i indikatorerna för makrodata. Företaget fanns dock inte med i förteckningen över företag i stickprovet på grund av dess ringa storlek. Silkem behövde därför inte lämna in så kallade mikrodata, vilka därmed inte heller har kontrollerats. Eftersom deras försäljning av den berörda produkten dessutom är relativt liten i jämförelse med MAL:s försäljning är det inte troligt att det skulle ha gjort någon skillnad om Silkems data hade lagts till MAL:s data.
(12)
Påståendet om olika behandling av exporterande tillverkare och unionstillverkare är dessutom uppenbart ogrundat eftersom situationerna skiljer sig åt. Å ena sidan utförs undersökningen om förekomst av dumping normalt sett på företagsnivå och kommissionens avdelningar måste beräkna en dumpningsmarginal för varje företag. Dessutom måste man undersöka en grupp av exporterande tillverkare i sin helhet eftersom det annars finns risk för att exporten skulle kanaliseras genom den del av gruppen som har den lägsta tullsatsen. Å andra sidan syftar skadeundersökningen till att undersöka om unionsindustrin som helhet har lidit väsentlig skada. I detta fall ansågs de utvalda unionstillverkarna representera hela tillverkningen i unionen med avseende på vissa skadeindikatorer (mikroindikatorer). Alltså avvisas påståendet.
(13)
Birac hävdade också att ett bosniskt gruvbolag som är MAL närstående och som förser denna unionstillverkare med en obearbetad råvara (dvs. bauxit) borde ha samarbetat vid undersökningen. Det kan noteras att gruvbolaget nämndes i det besvarade frågeformuläret från MAL. Dessutom var alla kostnader som härrör från inköp av bauxit och från dess omvandling till aluminiumtrihydrat angivna i MAL:s tillverkningskostnader. MAL uppfyller därför alla de krav på rapportering som fastställts av kommissionens avdelningar. Alltså avvisas påståendet.
(14)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande detta, bekräftas skälen 16-20 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.
5. DUMPNING
5.1 Normalvärde
(15)
Det erinras om att när den inhemska försäljningen inte är representativ ska normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(16)
I syfte att konstruera ett normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Eftersom det inte finns olika typer av berörda produkter eller likadana produkter användes en vägd genomsnittlig vinst. Vid behov justerades tillverkningskostnaden, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.
(17)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter lämnade Birac synpunkter vad gäller fastställandet av den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet. Enligt Birac strider den metod som tillämpats mot artikel 2.3 i grundförordningen eftersom det i detta fall blir precis samma resultat om man använder vinstmarginalen vid den icke representativa inhemska försäljningen för att konstruera normalvärdet som om man använder priserna vid den icke representativa inhemska försäljningen. Birac hävdade att ett sådant motsägelsefullt tillvägagångssätt inte kan ha varit avsikten med artikel 2.3 i kombination med artikel 2.6 i grundförordningen. Birac ansåg också att den vinstmarginal som använts är orimlig och oproportionerlig, särskilt i jämförelse med vinstmålet som använts vid beräkningen av målprisunderskridandet.
(18)
Dessutom hävdade Birac att den inhemska försäljningen på grund av sin natur inte bör anses ha skett i normal handel och därmed inte bör användas för att fastställa normalvärdet.
(19)
När det gäller det första påståendet kan det konstateras att den metod som tillämpats överensstämmer med bestämmelserna i grundförordningen och med rättspraxis från WTO-beslut enligt vilka man måste använda vinsten vid den inhemska försäljningen i normal handel när man konstruerar normalvärdet, även om den försäljningen inte var representativ. Eftersom all inhemska försäljning i detta fall var lönsam erhölls samma resultat när normalvärdet konstruerades som om normalvärdet hade grundats på inhemska försäljningspriser. För det första var vinsten och uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundade på företagets inhemska försäljning, vilken ansågs ha skett i normal handel. För det andra kan man inte mäta ”rimligheten” på grundval av det vinstmål som använts vid beräkningen av målprisunderskridandet eftersom den vinsten avspeglar situationen på EU:s marknad i avsaknad av dumpad import och därför inte kan fungera som ett lämpligt riktmärke vid fastställandet av den vinst som ska användas för att konstruera normalvärdet. Alltså bör påståendet avvisas.
(20)
När det gäller påståendet om att den inhemska försäljningen inte bör anses ha skett i normal handel visade undersökningen att uppgifterna och bevisningen som Birac lämnat utgjorde en tillförlitlig grund för att fastställa normalvärdet. Detta påstående ansågs därför inte vara motiverat och avvisades.
(21)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande fastställandet av normalvärde, bekräftas metoden i skälen 21-26 i förordningen om preliminär tull.
5.2 Exportpris
(22)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset, bekräftas skälen 27-28 i förordningen om preliminär tull.
5.3 Jämförelse
(23)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande jämförelsen mellan normalvärde och exportpris, bekräftas skäl 29 i förordningen om preliminär tull.
5.4 Dumpningsmarginal
(24)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande fastställandet av dumpningsmarginal som skulle ändra de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 30-32 i förordningen om preliminär tull.
6. SKADA
(25)
Vissa unionstillverkare, två användare i EU och den enda bosniska exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på slutsatserna beträffande skada.
(26)
De synpunkter som redan har behandlats fullt ut i förordningen om preliminär tull tas de inte upp i den här förordningen.
6.1 Allmänna synpunkter
(27)
I skälen 45 och 68 i förordningen om preliminär tull klargörs det att unionsindustrin i denna undersökning omfattar alla tillverkare i EU. De skadefaktorer som använts för att fastställa skadan är dessutom för det mesta grundade på uppgifter som rör unionsindustrin. När uppgifter som rör unionsindustrin har använts anges detta i avsnitt 5.4 i förordningen om preliminär tull med benämningen ”makrodata”. När uppgifter för hela unionsindustrin inte var tillgängliga användes dock uppgifter från det representativa stickprovet av unionstillverkare. Det inkom inte några synpunkter beträffande detta och de preliminära slutsatserna bekräftas slutgiltigt.
(28)
Emellertid gjordes ett felaktigt uttalande i skäl 34 i förordningen om preliminär. Detta skäl borde ha följande lydelse: ”Alla unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin”.
(29)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 52-56 i förordningen om preliminär tull.
6.2 Förbrukning i unionen
(30)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 35-38 i förordningen om preliminär tull.
6.3 Import från det berörda landet
(31)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 39-43 i förordningen om preliminär tull.
6.4 Unionsindustrins situation
6.4.1 Skadeindikatorer
(32)
I oktober 2010 inträffade ett tillbud vid en unionstillverkares (MAL) anläggning. De uppgifter som företaget lämnade visar emellertid att leveranserna av den berörda produkten hade återgått till det normala i januari 2011. Därför var det tydligt att detta tillbud inte orsakade några allvarliga försörjningsproblem på EU-marknaden.
(33)
Enligt Birac borde kommissionen justera MAL:s tillverkningskostnad och vinst vid beräkningen av de ekonomiska indikatorerna eftersom det tidigare nämnda bosniska gruvbolaget som är MAL närstående gick med vinst under undersökningsperioden. Detta eftersom de hävdade att MAL:s vinst minskade på grund av att det närstående gruvbolaget i Bosnien och Hercegovina gjorde stora vinster.
(34)
Vad beträffar påståendet ovan bör det noteras att inköpen av bauxit från det närstående företaget skedde på marknadsmässiga villkor. Denna fråga behandlades under kontrollbesöket på plats. Eftersom MAL köpte bauxit till ungefär samma genomsnittliga pris från både närstående och icke-närstående företag under undersökningsperioden kunde kommissionen konstatera att inköpen av bauxit hade skett till marknadsmässiga villkor. Därför behöver man inte justera den lönsamhetsutveckling för MAL som användes vid beräkningen av den utveckling som beskrivs i skäl 52 i förordningen om preliminär tull. Alltså avvisades påståendet.
(35)
Birac hävdade också att eftersom MAL fick vissa råvaror direkt från sin tillverkning av aluminiumoxid hade företaget betydande konkurrensfördelar jämfört med de flesta andra unionstillverkare, vilket bör avspeglas i skademarginalerna. Detta argument kan inte godtas. Om ett företag har en konkurrensfördel bör detta normalt sett inverka på den övergripande beräkningen av dumpningens omfattning genom att kostnaderna och därmed också normalvärdet är lägre. Denna form av konkurrensfördel har teoretiskt sett inget att göra med skademarginalen. Den senare visar om en tullsats som är lägre än dumpningsmarginalen är tillräcklig för att undanröja skadan. Alltså avvisades påståendet.
(36)
Unionsanvändare hävdade att kommissionen i sin preliminära bedömning inte tog hänsyn till den positiva utvecklingen av vissa skadefaktorer (lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet), trots att alla faktorer bör analyseras. I skadebedömningen analyseras dock den positiva utvecklingen fullt ut. Utvecklingen beaktades men ansågs inte vara avgörande i detta fall på grund av de orsaker som anges i skälen 52-60 i förordningen om preliminär tull. Alltså avvisades påståendet.
(37)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 44-64 i förordningen om preliminär tull.
6.5 Slutsats beträffande skada
(38)
Följaktligen och eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande detta, bekräftas slutsatserna i skälen 65-69 i förordningen om preliminär tull.
7. ORSAKSSAMBAND
(39)
En samarbetande användare hävdade att analysen av orsakssambandet var felaktig eftersom kommissionen uppgav att man sett en tillfällig förbättring av vissa skadefaktorer under undersökningsperioden (2009). Den användare höll inte med om kommissionens bedömning att den ökade lönsamhet som sågs under 2009 i jämförelse med 2008 berodde på tillfälliga omständigheter som inte skulle upprepas 2010.
(40)
Detta påstående stöds inte av någon ny bevisning. Kommissionens ståndpunkt stöds däremot av uppgifter som unionstillverkarna lämnat under både det preliminära och det slutliga skedet av undersökningen. De uppgifter som hade lämnats innan kontrollbesöket kontrollerades också på plats. Försämringen av vinstmarginalen efter undersökningsperiodens slut som förutspåddes av kommissionen bekräftas också av de uppgifter som lämnats av två unionstillverkare för hela 2010. Alltså avvisas det påståendet.
(41)
Birac bestred de preliminära slutsatserna beträffande betydelsen av import från tredjeländer. Kommissionens analys i skäl 77 i förordningen om preliminär tull var dock att Birac var den enda stora exportören till EU-marknaden. Det fanns i stort sett ingen import från andra källor. Birac har inte lagt fram någon ny bevisning om detta och påståendet avvisas därför.
(42)
En samarbetande användare bestred analysen om minskad förbrukning i förordningen om preliminär tull och hänvisade till antidumpningsundersökningen om katodstrålebildrör för färgtelevisionsmottagare som ett prejudikat rörande minskad efterfrågan (3). Användaren hävdade att i den undersökningen medförde en minskad efterfrågan att förfarandet avslutades. Det finns dock ingen likhet mellan fallet med katodstrålebildrör för färgtelevisionsmottagare och den aktuella undersökningen. I det förra fallet sjönk förbrukningen väsentligt eftersom den berörda produkten ersattes av andra produkter. I den aktuella undersökningen är däremot minskningen av förbrukningen väldigt måttlig (7 % i skälen 37-38 i förordningen om preliminär tull). Förbrukningens utveckling beskrivs närmare i skälen 78-80 i förordningen om preliminär tull och den berörda samarbetande användaren kunde inte lägga fram någon bevisning för att motbevisa kommissionens slutsatser. Alltså avvisas dessa påståenden.
(43)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 70-92 i förordningen om preliminär tull, dvs. att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada.
8. UNIONENS INTRESSE
(44)
En samarbetande användare hävdade att kommissionen lämnat vilseledande uppgifter om zeolits andel av den totala kostnaden i skäl 104 i förordningen om preliminär tull. Enligt denne användare var kostnaden för zeolit större än 5 % av den totala kostnaden, såsom anges i det skälet. Parten lämnade dock inte några nya uppgifter till stöd för påståendet, medan kommissionens slutsatser grundades på kontrollerade uppgifter från de samarbetande användarna. Det noterades att uttrycket ”total kostnad” som används i skäl 104 i förordningen om preliminär tull inbegriper alla tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader. Dessutom syftar uttrycket ”mindre än 5 %” på ett genomsnitt av kostnaderna för både tvättmedel och vattenavhärdningsmedel. Det bör även förtydligas att kostnaden för zeolit i vattenavhärdningsmedel är större än i tvättmedel, men att det klart största användningsområdet är tvättmedel. För just denna samarbetande användare utgör vattenavhärdningsmedel en smärre del av omsättningen när det gäller zeolitprodukter i det senare ledet av förädlingskedjan. Alltså avvisas det påståendet.
(45)
En samarbetande användare bestred slutsatserna i skäl 102 i förordningen om preliminär tull om att Kina är en möjlig alternativ leveranskälla. Med tanke på de synpunkter som lämnats godtar kommissionen att det är osannolikt att Kina inom en snar framtid kommer att bli en betydande leverantör, även om vissa kinesiska varor har kommit in på EU-marknaden under undersökningsperioden (se skäl 41). Med tanke på kapacitetsutnyttjandet i unionen för den berörda produkten vidhåller dock kommissionen sin åsikt att det inte finns något försörjningsproblem med avseende på den berörda produkten. Alltså avvisas påståendet.
(46)
En samarbetande användare hävdade att om tullar infördes på grund av denna undersökning skulle kostnaden för zeolit öka så mycket att kostnaden för att tillverka tvättmedel och vattenavhärdningsmedel också skulle öka, vilket skulle leda till att även konsumentpriserna ökade. Detta argument bygger på antagandet att användare till följd av en antidumpningstull kommer att överföra prisökningen på zeolit på konsumenterna. Kommissionen anser dock att unionstillverkarna snarare skulle dra nytta av åtgärderna genom ökade stordriftsfördelar än genom ökade priser (se skälen 108 och 111 i förordningen om preliminär tull). Dessutom utgör de kostnader som avser zeolit en så liten andel av den totala tillverkningskostnaden för produkterna i det senare ledet av förädlingskedjan att eventuella följder av tullen, även om de är osannolika, inte skulle tala emot den preliminära slutsatsen att det med hänsyn till unionens intresse inte finns några skäl som talar emot att åtgärderna införs. Alltså avvisas det påståendet.
(47)
En samarbetande användare hävdade att man eventuellt skulle övergå till att tillverka tvättmedel som inte innehåller zeolit, vilket skulle ha en negativ inverkan på unionstillverkarna av zeolit. Unionstillverkarna är medvetna om denna risk för deras företag genom uppgifterna i den akt som finns tillgänglig för berörda parter. Dock finns ingen konkret bevisning tillgänglig för att utvärdera den påstådda inverkan som denna eventuella övergång kan ha på unionsindustrin. Alltså avvisas det påståendet.
(48)
De ovannämnda synpunkterna beaktades i det slutliga skedet av undersökningen men de påverkar inte de huvudsakliga slutsatserna. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 93-112 i förordningen om preliminär tull. Därför dras slutsatsen att inga argument har framförts som tyder på att det inte skulle vara i unionens intresse att införa åtgärder till följd av denna undersökning.
9. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
9.1 Nivå för undanröjande av skada
(49)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 114-116 i förordningen om preliminär tull.
9.2 Slutgiltiga åtgärder
(50)
Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar den konstaterade dumpningen. Den beräknades vara 28,1 %.
(51)
På grundval av ovanstående uppgår den slutgiltiga antidumpningstullen för Bosnien och Hercegovina till 28,1 %.
10. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(52)
Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån för den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen.
11. ÅTGÄRDERNAS FORM
(53)
I samband med undersökningen gjorde den bosniska exporterande tillverkaren Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag i unionen Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen, ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Det konstateras att Fabrica glinice (Birac) nyligen blev ett holdingbolag och att Alumina d.o.o. Zvornik därmed kvarstår som den enda exporterande tillverkaren i gruppen.
(54)
Kommissionen undersökte prisåtagandet. Den berörda produkten är en råvara som endast finns som en produkttyp med en specifikation vilket gör att man kan utesluta risken för priskompensation genom andra produkttyper. Undersökningen visade att all export till unionen fakturerades genom det närstående företaget i unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen). Detta närstående företag säljer också andra produkter som tillverkas av Birac-gruppen. Marknaden för zeolit A i pulverform är dock väl definierad och kunder som köper zeolit A i pulverform skulle av naturliga skäl inte köpa andra produkter som tillverkas av Birac-gruppen. Det konstateras därför att risken för korsvis kompensation genom en eventuell försäljning av andra produkter till samma kunder är väldigt låg.
(55)
Genom beslut 2011/279/EU (4) har kommissionen godtagit åtagandet från Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag Kauno Tiekimas. Rådet konstaterar att prisåtagandet undanröjer dumpningens skadliga verkningar och att risken för kringgående begränsas i tillräckligt stor utsträckning.
(56)
För att kommissionen och tullmyndigheterna effektivt ska kunna övervaka att Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag fullgör sina åtagande bör de vid ansökan hos den behöriga tullmyndigheten om övergång till fri omsättning befrias från antidumpningstullen endast under förutsättning att i de uppvisar en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, ii varorna har tillverkats, skickats och fakturerats antingen direkt av Alumina d.o.o. Zvornik till den första oberoende kunden i unionen eller fakturerats direkt av Kauno Tiekimas till den första icke-närstående kunden i unionen och iii att de varor som deklareras och uppvisas för tullmyndigheterna exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Om ovanstående villkor inte uppfylls, ska en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.
(57)
Om kommissionen, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen, återkallar sitt godtagande av ett åtagande till följd av en att en part brutit mot det genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklarar att de relevanta åtagandefakturorna är ogiltiga, ska en tullskuld uppkomma när deklarationen för övergång till fri omsättning godtas.
(58)
Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma, och se den som en normal affärsrisk, när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas (se skälen 56 och 57), även om kommissionen har godtagit ett åtagande från den tillverkare som de direkt eller indirekt köpt produkten av.
(59)
I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det konstateras att en part har brutit mot åtagandet.
(60)
Av ovannämnda skäl anser kommissionen att det åtagande som Alumina d.o.o. Zvornik och Kauno Tiekimas gjort kan godtas. De berörda företagen har underrättats om de viktigaste omständigheter, överväganden och skyldigheter som ligger till grund för godtagandet.
(61)
Om en part bryter mot eller återtar åtaganden, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandena, ska den antidumpningstull som rådet införde i enlighet med artikel 9.4 automatiskt tillämpas i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutlig antidumpningstull införs härmed på import av zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA eller zeolit 4A i pulverform, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842100030) med ursprung i Bosnien och Hercegovina.
2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 ska vara 28,1 %.
3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Importerade varor som deklareras för övergång till fri omsättning och som faktureras av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och som namnges i beslut 2011/279/EU, ska vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1, under följande förutsättningar:
a)
Varorna har tillverkats, skickats och antingen fakturerats direkt av Alumina d.o.o. Zvornik i Zvornik, Bosnien och Hercegovina, till den första oberoende kunden i unionen eller fakturerats direkt av företaget Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen, till den första oberoende kunden i unionen.
b)
De åtföljs av en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som fasstställs i bilagan till denna förordning.
c)
De varor som deklareras och uppvisas för tullmyndigheterna motsvarar exakt beskrivningen i åtagandefakturan.
2. En tullskuld ska uppkomma när deklarationen för övergång till fri omsättning godtas
-
om det fastställs att den import som beskrivs i punkt 1 inte uppfyller ett eller flera av de villkor som anges i den punkten, eller
-
om kommissionen återkallar godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga.
Artikel 3
Belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen enligt förordning (EU) nr 1036/2010 på import av zeolit A i pulverform som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842100030) med ursprung i Bosnien och Hercegovina ska tas ut slutgiltigt.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2011.