PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1105/2010
av den 29 november 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Korea och Taiwan
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Preliminära åtgärder
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 478/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) infördes en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar (nedan kallat högstyrkegarn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”). Inga provisoriska åtgärder infördes mot import av högstyrkegarn med ursprung i Republiken Sydkorea (”Sydkorea”) och Taiwan.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar.
(3)
Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.2 Efterföljande förfarande
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära slutsatserna i enlighet med dessa.
(5)
Beträffande frågan om unionens intresse gjordes ytterligare kontrollbesök hos följande företag:
Användare i unionen:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En av de berörda parterna begärde att bli hörd och att förhörsombudet skulle ingripa. Denna begäran gjordes efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Begäran om att bli hörd i förhörsombudets närvaro beviljades.
(7)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
(9)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att kommissionen inte hade tagit ställning till att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skiljer sig från andra typer av garn eftersom det kräver utförliga och kostsamma tekniska provningar innan det kan godkännas för de HMLS-specifikationer som krävs av inköpare. Samma part hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilka faktorer som låg till grund för det preliminära avgörandet att det handlade om en enda produkt. En annan part menade att HMLS och andra typer av garn har olika kostnadsstrukturer.
(10)
Som svar på dessa påståenden bör det för det första påpekas att den berörda produkten har en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, säkerhetsbälten, krockkuddar, rep, nät och en rad industritillämpningar. Det finns alltså ett stort antal olika användningsområden och följaktligen också många olika typer och specifikationer.
(11)
Vid fastställandet av att HMLS och andra typer av garn utgör en enda produkt var huvudkriterierna garnens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Såsom förklaras i skäl 19 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att även om HMLS-garn har vissa särskiljande egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), anses alla typer av den berörda produkten ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt.
(12)
När det gäller de påstådda skillnaderna i kostnadsstruktur bör det påpekas att detta i sig inte utgör ett avgörande kriterium vid bedömningen av om HMLS utgör en produkt som skiljer sig från övriga typer av högstyrkegarn. Skillnader i fråga om kostnader, priser och tillverkningsprocess motiverar inte i sig att en viss produkttyp, t.ex. högstyrkegarn, ska betraktas som en annan produkt om denna typ delar samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra produkttyper.
(13)
Det ansågs därför inte vara motiverat att utesluta HMLS från undersökningen och påståendena avvisades följaktligen.
(14)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande berörd produkt och likadan produkt, bekräftas slutsatserna i skälen 16-20 i förordningen om preliminär tull.
3. DUMPNING
3.1 Taiwan
3.1.1 Normalvärde
(15)
En exporterande tillverkare i Taiwan lade fram bevis som visade att priset på de viktigaste råvarorna, renad tereftalsyra och monoetenglukol, som tillverkaren köpte för att tillverka högstyrkegarn, hade varierat under undersökningsperioden. Det framkom särskilt att inköpspriserna hade sjunkit betydligt under i synnerhet fjärde kvartalet 2008. Tillverkaren menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdena för att garantera en rättvis jämförelse med exportpriserna.
(16)
Slutsatserna i skäl 18 är resultatet av en mycket ingående analys av de uppgifter som lämnats av exportören och som kontrollerades i samband med kontrollbesöket. Det ansågs därför att det i detta fall var motiverat att ta hänsyn till variationerna i råvarupriser vid fastställandet av normalvärden för vissa delar av undersökningsperioden.
(17)
Inga andra synpunkter inkom på den metod som beskrivs i skälen 86 och 87 i förordningen om preliminär tull. Den metod som har använts för att fastställa normalvärden för de taiwanesiska exporterande tillverkarna kan således bekräftas.
3.1.2 Exportpris
(18)
Undersökningen visade att den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 sålde större volymer av den berörda produkten till unionsmarknaden under första delen av undersökningsperioden då råvarupriserna var lägre. Detta undersökningsresultat bör även ses mot bakgrund av skäl 16.
(19)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 88 i förordningen om preliminär tull.
3.1.3 Jämförelse
(20)
Normalvärdet och exportpriset fastställdes på det sätt som beskrivs ovan. Det således fastställda normalvärdet för den nämnde tillverkaren och dess exportpris jämfördes för perioder som låg så nära varandra som möjligt för att ta hänsyn till skillnader som påverkar prisjämförbarheten. Detta är i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(21)
Inga andra synpunkter inkom på jämförelsen av normalvärde och exportpris för de taiwanesiska exporterande tillverkarna. Uppgifterna i skäl 89 i förordningen om preliminär tull kan därför bekräftas.
3.1.4 Dumpningsmarginaler
(22)
Det erinras om att det i skäl 92 i förordningen om preliminär tull fastställdes att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Taiwan understeg miniminivån. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 understiger nu miniminivån. Det bekräftas därför att den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Taiwan understiger miniminivån.
3.2 Kina
3.2.1 Marknadsekonomisk status
(23)
Det erinras om att elva exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna. Dessa företag svarade för 100 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Ett urval bestående av tre exporterande tillverkare eller grupper av närstående företag valdes ut på grundval av största exportvolym för att fastställa dumpning i fråga om Kina. De tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status), men bara en visade sig uppfylla kraven för detta.
(24)
Efter det att slutsatserna om marknadsekonomisk status hade meddelats inkom de två exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status med synpunkter som sammanfattas nedan.
(25)
Den första exporterande tillverkaren lämnade synpunkter som rörde en begränsande klausul i företagets affärsverksamhet, problem som hade upptäckts i bokföringen och betalningen av vissa tillgångar såsom nyttjanderätten till mark.
(26)
Exportören medgav att det fanns en begränsande klausul i dess bolagsordning. Parten hävdade, men styrkte inte sitt påstående, att en sådan klausul inte längre hade någon rättslig inverkan på dess verksamhet. När det gäller problemen med bokföringen medgav företaget att bokföringen inte överensstämde med det reviderade bokslutet, men hävdade att skillnaderna var obetydliga och hade förklarats under undersökningen. Det bör klargöras att de problem som upptäcktes i detta företags bokföring och som ledde till att marknadsekonomisk status inte beviljades inte var obetydliga utan väsentliga, särskilt när det gäller bokföringen av vissa tillgångar och det faktum att vissa huvudböcker inte överensstämde med dokument som lades fram i samband med besöket på platsen.
(27)
Den andra exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på framför allt slutsatserna om kapitaltillskott, en begränsande klausul i dess affärsverksamhet och förvärvandet av nyttjanderätten till mark.
(28)
När det gäller kapitaltillskottet upprepade exportören samma argument som i det preliminära skedet, dvs. att kapitalet hade tillförts i vederbörlig ordning. Parten hävdade att tekniskt kunnande är en särskild typ av kunskaper som inte behöver patenteras eller registreras och att kapitaltillskottet, även om det var in natura, därför var korrekt. När det gäller de sistnämnda frågorna upprepade parten att den begränsande klausulen inte är obligatorisk för företaget och att de investeringskrav som var knutna till förvärvet inte är snedvridningar utan beror på myndigheternas markexploateringspolitik.
(29)
Dessa argument hade emellertid redan framförts och avvisats i det preliminära skedet. Även om investeringskraven beror på myndigheternas markexploateringspolitik bedöms de inte vara förenliga med marknadsekonomisk status. Inga nya uppgifter lades fram som kunde föranleda en ändring av de preliminära slutsatserna i bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull.
(30)
På grundval av ovanstående bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 46-52 i förordningen om preliminär tull.
3.2.2 Individuell undersökning
(31)
Som nämns i skäl 28 i förordningen om preliminär tull ansökte två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Ansökningarna om individuell undersökning kunde emellertid prövas först efter införandet av provisoriska åtgärder.
(32)
Företagen skickade in formuläret om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen. Efter införandet av provisoriska åtgärder inhämtade och kontrollerade kommissionen alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen:
-
Oriental Industries Co., Ltd
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd
(33)
Upplysningsvis är kriterierna för att bevilja marknadsekonomisk status i korthet följande:
1.
Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och deras kostnader för de viktigaste insatsvarorna återspeglar marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.
5.
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
(34)
För båda företagen finns det i registreringsdokumenten en begränsande klausul om fördelningen av försäljningen mellan exportmarknaden och den inhemska marknaden. För en exportör upptäcktes att bokföringen i flera avseenden var inkonsekvent och bristfällig, vilket ledde till slutsatsen att bokföringen inte var tydlig och inte hade upprättats och reviderats i enlighet med internationella redovisningsstandarder. Vissa snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet konstaterades som framför allt gällde köp av företagets nyttjanderätt till mark.
(35)
På grundval av detta drogs slutsatsen att inget av de två företagen kunde styrka att de uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.
3.2.3 Individuell behandling
(36)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av den artikeln, utom i fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling.
(37)
De två exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning uppfyllde inte kriterierna för marknadsekonomisk status, men ansökte även om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas denna status.
(38)
Upplysningsvis är kriterierna för individuell behandling i korthet följande:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(39)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna, vilka inte ingick i urvalet, som ansökte om individuell undersökning uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.
3.2.4 Jämförbart land
(40)
Såsom nämns i skälen 57-62 i förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna inte vara ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Taiwan valdes i stället som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(41)
Efter införandet av provisoriska åtgärder föreslog några parter att Sydkorea i stället skulle användas som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var lämpligare än Taiwan eftersom sydkoreanska exporterande tillverkare också använder den nya enstegsproduktionstekniken, landet är mer jämförbart med Kina när det gäller slutprodukter, den sydkoreanska inhemska marknaden är stor och jämförbar med Kinas inhemska marknad och inget företag i Sydkorea har konstaterats bedriva dumpning.
(42)
När det gäller valet av jämförbart land granskades följande kriterier: om produktionsvolymen av slutprodukter i landet som inte är en marknadsekonomi var jämförbar med den i det potentiella jämförbara landet, om den inhemska försäljningen (transaktionerna) till icke-närstående kunder jämfört med exporten av den berörda produkten med ursprung i landet som inte är en marknadsekonomi var representativ, graden av konkurrens på det jämförbara landets inhemska marknad, om tillgången till råvaror och energi var jämförbar och om exportörerna i det potentiella jämförbara landet var villiga att samarbeta under undersökningen.
(43)
En ytterligare analys efter införandet av de provisoriska åtgärderna gjordes på grundval av alla uppgifter som fanns tillgängliga för att analysera de relevanta kriterierna. Analysen visade att det förvisso finns likheter mellan Sydkorea och Taiwan i fråga om vissa kriterier. Det framgick dock att Taiwan sammantaget var det lämpligaste jämförbara landet.
(44)
Analysen visade att Sydkorea och Taiwan när det gäller volymen av slutprodukter har en hög grad av jämförbarhet med tillverkarna i Kina och att den stora produktvolym som såldes på den inhemska marknaden i dessa båda länder kunde jämföras med exporten från Kina. Detta kriterium visade att jämförbarheten när det gäller volymer var något större för Sydkorea eftersom dess produktionsvolym är större än Taiwans.
(45)
Detta kriteriums betydelse bör emellertid inte skattas högre än andra kriterier såsom den inhemska försäljningens representativitet jämfört med exporten, tillgången till råvaror och graden av konkurrens i det jämförbara landet.
(46)
Det konstaterades att både Sydkorea och Taiwan hade ett stort antal representativa inhemska försäljningstransaktioner för vilka ett normalvärde inte skulle konstrueras, jämfört med exporten från Kina. De taiwanesiska exportörernas transaktioner konstaterades emellertid överlag vara mer representativa än de sydkoreanska exportörernas. Det skulle ha varit nödvändigt att konstruera ett normalvärde för en större volym och för fler typer av den berörda produkten om Sydkorea hade valts som jämförbart land.
(47)
När det gäller graden av konkurrens hävdade en av parterna att en taiwanesisk exporterande tillverkare hade en dominerande ställning på sin hemmamarknad och att även detta skulle göra det uteslutet att använda Taiwan som ett jämförbart land.
(48)
Ett stort antal tillverkare kan vara ett tecken på konkurrens i landet. Det måste emellertid också undersökas om tillverkarna i det jämförbara landet utsätts för en konkurrens som gör det möjligt för dem att göra en tillräcklig, men inte överdriven, vinst.
(49)
Det konstaterades att det finns fyra inhemska tillverkare i Sydkorea och att importen av högstyrkegarn kompletterar den inhemska marknaden. När det gäller Taiwan finns det två tillverkare och behoven på den inhemska marknaden tillgodoses även av externa källor. Undersökningen visade dock att trots att kostnaderna var lägre i Sydkorea var den inhemska prisnivån inte lägre än i Taiwan. Vinsterna på den sydkoreanska marknaden var i genomsnitt 18 % och för sydkoreanska tillverkare av högstyrkegarn uppgick vinsten till över 20 % på omsättningen av den berörda produkten. Detta är betydligt högre än i Taiwan där vinsterna låg på 5-9 %.
(50)
Det anses därför råda stark konkurrens i Taiwan och vinsterna är inte överdrivet stora.
(51)
När det gäller tillgången till råvaror är Sydkorea en av världens största tillverkare och exportörer av högstyrkegarn efter Thailand. Denna konkurrensfördel för de sydkoreanska tillverkarna kan i viss mån förklara varför råvarupriset i Sydkorea i genomsnitt var lägre än i Taiwan och Kina. Undersökningen visade att de flesta av de kontrollerade sydkoreanska företagen antingen köpte sina råvaror från närstående företag eller producerade dem själva. I Taiwan producerade däremot inget av de undersökta företagen sina egna råvaror utan köpte dem i första hand från närstående och icke-närstående företag, precis som i Kina.
(52)
Tillgängliga uppgifter och det faktum att de taiwanesiska exporterande tillverkarna har närstående tillverkare av högstyrkegarn i Kina tyder på att samma källor för råvaruförsörjning används inom grupperna för att uppnå stordriftsfördelar och få ett bättre pris. Förutsättningarna när det gäller tillgången till råvaror i Kina ansågs därför i hög grad likna dem i Taiwan.
(53)
På denna grundval ansågs Taiwan inte vara ett orimligt val, utan i detta fall tvärtom vara mer lämpligt. Taiwan bekräftas därför som jämförbart land.
3.2.5 Normalvärde
3.2.5.1 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status
(54)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de normalvärden som fastställts för det företag som beviljats marknadsekonomisk status bekräftas skälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull.
3.2.5.2 Exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status
(55)
Som nämns i skäl 15 visade en exportör i Taiwan att inköpspriset för de viktigaste råvaror som används i tillverkningen av högstyrkegarn hade varierat under undersökningsperioden och menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdet. Detta krav ansågs välgrundat och normalvärdena för Taiwan, som är jämförbart land i detta ärende, reviderades följaktligen.
3.2.6 Exportpris
(56)
Såsom förklaras i skäl 68 i förordningen om preliminär tull gick all försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på unionens marknad direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. Exportförsäljningen för företag som har varit föremål för individuella undersökningar gick också direkt till icke-närstående kunder och därför fastställdes exportpriserna också för dessa företag med hjälp av denna metod, vilken beskrivs i skäl 68 i förordningen om preliminär tull.
(57)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull.
3.2.7 Jämförelse
(58)
De reviderade normalvärdena för det jämförbara landet jämfördes med exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. Som framgår av skäl 63 ledde detta till lägre slutgiltiga dumpningsmarginaler för de tre exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet.
(59)
Det bör noteras att den justering för indirekta skatter som nämns i skäl 69 i förordningen om preliminär tull utgör skillnaden mellan den mervärdesskatt som betalas på den inhemska försäljningen och den som betalas på exportförsäljningen, med hänsyn tagen till den återbetalning av mervärdesskatt som sker vid exportförsäljning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte det sätt på vilket justeringen beräknades och hävdade att mervärdesskatteordningen för den specifika bearbetnings- och försäljningsverksamheten skulle beaktas vid fastställandet av det mervärdesskattebelopp som inte återbetalats.
(60)
Beträffande detta påstående bör det påpekas att justeringen gjordes på grundval av bestämmelserna i artikel 2.10 b i grundförordningen, enligt vilken normalvärdet ska justeras för importavgifter och indirekta skatter - en kategori där även mervärdesskatten ingår. På grundval av detta avvisades påståendet.
(61)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna bekräftas skäl 69 i förordningen om preliminär tull.
3.2.8 Dumpningsmarginaler
(62)
De reviderade genomsnittliga normalvärden som fastställts för Taiwan, som är jämförbart land, och jämförelsen med de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris ledde till att de slutgiltiga dumpningsmarginalerna blev lägre.
(63)
De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkarna är följande:
-
5,1 % för Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
0 % för Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
-
5,5 % för Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
-
5,3 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet.
(64)
För de företag som ansökte om individuell undersökning fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler:
-
9,8 % för Oriental Industries (Suzhou) Ltd
-
0 % för Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
3.3 Sydkorea
3.3.1 Normalvärde
(65)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande normalvärdet, vilket förklaras i skälen 75-76 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa slutsatser.
3.3.2 Exportpris
(66)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skälen 77-78 i förordningen om preliminär tull.
3.3.3 Jämförelse
(67)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 79-81 i förordningen om preliminär tull.
3.3.4 Dumpningsmarginaler
(68)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande dumpningsmarginalerna som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna rörande Sydkorea, bekräftas skälen 82-85 i förordningen om preliminär tull.
4. SKADA
4.1 Tillverkningen i unionen
(69)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen bekräftas skälen 94-96 i förordningen om preliminär tull.
4.2 Definition av unionsindustrin
(70)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av unionsindustrin bekräftas skäl 97 i förordningen om preliminär tull.
4.3 Förbrukningen i unionen
(71)
Det erinras om att förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på unionsmarknaden, däribland en uppskattning på grundval av uppgifter i klagomålet av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(72)
Totalt sett minskade unionens förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 20 % mellan 2005 och 2007, för att därefter minska med 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en vikande efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen.
(73)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 98-100 i förordningen om preliminär tull.
4.4 Import till Europeiska unionen från Kina, Sydkorea och Taiwan
4.4.1 Sammantagen bedömning av importens verkningar
(74)
Det erinras om att importen från Sydkorea och Taiwan inte bedömdes tillsammans med den dumpade importen från Kina, eftersom importen från både Sydkorea och Taiwan inte skedde till dumpade priser under undersökningsperioden, vilket konstateras i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull.
(75)
För att ta ställning till om importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget i samband med denna undersökning gjordes en individuell undersökning av importen från varje land i enlighet med villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen. Eftersom dumpningsmarginalen när det gäller importen från Sydkorea och Taiwan understeg miniminivån blev slutsatsen att importen från Sydkorea och Taiwan inte borde bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Till följd av denna slutsats gjordes en separat analys av importen från dessa länder i skälen 147-152 i förordningen om preliminär tull i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen.
4.4.2 Dumpad import från Kina
(76)
Det erinras om att det i det preliminära skedet konstaterades att en exporterande tillverkare i Kina inte dumpade sina produkter på unionsmarknaden. Denna tillverkares export togs därför inte med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden. Till följd av individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder konstaterades att exporten från en annan exporterande tillverkare i Kina inte skedde till dumpade priser, vilket konstateras i skäl 64. Därför togs inte heller denna export med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden och inverkan på unionsindustrin. Uppgifterna om den dumpade importen från Kina revideras i enlighet med detta.
Tabell 2
Dumpad import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Marknadsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Genomsnittspris EUR/ton:
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(77)
Efter det att uppgifterna om den dumpade importen från Kina hade reviderats konstaterades att den hade ökat dramatiskt och mer än åttadubblats i fråga om volym under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna hade sjunkit kraftigt med 45 %.
4.4.3 Prisunderskridande
(78)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande prisunderskridande bekräftas den metod för fastställande av prisunderskridande som beskrivs i skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de individuella undersökningar som beviljades efter införandet av provisoriska åtgärder (se skäl 31) omprövades dock prisjämförelsen av likartade produkttyper. Denna omprövning bekräftade att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 24,1 %.
4.5 Unionsindustrins ekonomiska situation
(79)
Det erinras om att eftersom importen från Sydkorea, Taiwan och två kinesiska företag inte skedde till dumpade priser skulle denna import inte bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Denna import ingick därför inte i analysen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin utan bedömdes för sig.
(80)
Såsom nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att bedöma unionsindustrins tillstånd från mars 2005 och fram till och med slutet av undersökningsperioden.
(81)
Det erinras om att skadebilden var tydlig i det preliminära skedet i och med att de flesta av skadeindikatorerna följde en sjunkande trend under skadeundersökningsperioden: produktionsvolym (- 36 %), försäljningsvolym (- 29 %), försäljningspriser (- 9 %) och marknadsandel (- 23 %). Dessutom sjönk även skadeindikatorerna som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat dramatiskt, såsom lönsamhet (- 16,3 procentenheter) och kassaflöde (- 141 %), samtidigt som investeringarna minskade kraftigt (- 89 %).
(82)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, priser, lagerhållning, sysselsättning, löner, produktivitet och unionsindustrins finansiella resultatindikatorer, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 114-126 i förordningen om preliminär tull.
(83)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas slutsatsen i skälen 127-130 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin led väsentlig skada.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledande anmärkning
(84)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen granskades huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade unionsindustrin skada i sådan grad att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Den dumpade importens verkningar
(85)
Volymen av den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Efter den revidering av uppgifterna om den dumpade importen med ursprung i Kina som beskrivs i skäl 76 mer än åttadubblades den dumpade importen från Kina i fråga om volym mellan 2005 och undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel växte med omkring 16 procentenheter. Under samma period minskade förbrukningen i unionen med 7 %.
(86)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots en vikande efterfrågan på unionsmarknaden.
(87)
När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk dessa efter den revidering av uppgifterna som beskrivs i skäl 76 med 45 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden. unionsindustrin kunde därför inte höja sina priser för att täcka de högre råvarupriserna. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet på unionsmarknaden minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 81).
(88)
Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned. Den fortsatta pressen på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de högre råvarukostnaderna, framför allt under 2008, när råvarupriserna var som högst. Detta är en förklaring till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet.
(89)
Mot bakgrund av detta och eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den dumpade importens inverkan kan det bekräftas att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.
5.3 Andra faktorers inverkan
5.3.1 Icke-dumpad import
(90)
När det gäller inverkan av den import från Kina som inte var dumpad erinras om att två kinesiska exporterande tillverkare konstaterades inte dumpa högstyrkegarn på unionsmarknaden. Det kan visserligen inte uteslutas att denna import i viss mån kan ha bidragit till den skada som åsamkats unionsindustrin, men med tanke på volymen och framför allt priserna - som i genomsnitt var högre än priserna på den dumpade importen - anses inverkan av denna icke-dumpade import inte vara sådan att det bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som åsamkats unionsindustrin.
5.3.2 Andra faktorer
(91)
Det erinras om att även andra faktorer granskades i analysen av orsakssamband, nämligen utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden, råvaruprisutvecklingen, unionsindustrins tillverkning för egna behov, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder, däribland Sydkorea och Taiwan, och resultaten för andra tillverkare i unionen.
(92)
En av parterna hävdade att analysen av orsakssambandet inte bevisade att den skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs importen från Kina. Parten hävdade särskilt att faktorer som efterfrågeutvecklingen och högre råvarupriser bidrog till den skada som åsamkats unionsindustrin, men inte hade beaktats i analysen av orsakssambandet.
(93)
När det gäller efterfrågeutvecklingen erinras om att importen från Kina lyckades få en större marknadsandel även i ett läge där förbrukningen sjönk. Beträffande råvaruprisernas uppgång medges att råvarupriserna steg under första hälften av undersökningsperioden, vilket konstateras i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Priserna sjönk emellertid under andra hälften av undersökningsperioden. Dessa fluktuationer i råvarupriserna påverkade alla ekonomiska aktörer. Utan prispressen från den dumpade lågprisimporten från Kina kunde unionsindustrin dessutom ha förväntats kunna anpassa sina försäljningspriser till råvaruprisutvecklingen. Skälen 138-140 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför och detta argument avvisades.
(94)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på unionsindustrins tillverkning för egna behov eller exportresultat bekräftas skälen 141-143 i förordningen om preliminär tull.
(95)
Vissa parter hävdade också att tillverkarna i unionen inte kunde höja sina priser för att spegla de nya råvarupriskostnaderna på grund av den dumpade lågprisimporten från Sydkorea och Taiwan.
(96)
I detta sammanhang bör det för det första påpekas att priserna på importen från Sydkorea och Taiwan var högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under hela skadeundersökningsperioden. För det andra sjönk importvolymerna avsevärt mellan 2007 och slutet av undersökningsperioden. Volymen av och priserna på denna import anses därför inte ha kunnat vara huvudorsaken till den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin och kan därmed inte bryta orsakssambandet mellan unionsindustrins skada och den dumpade importen från Kina. Detta argument avvisades därför.
(97)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från tredjeländer, däribland Sydkorea och Taiwan, bekräftas skälen 144-152 i förordningen om preliminär tull.
(98)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande andra tillverkare i unionen bekräftas skälen 153 och 154 i förordningen om preliminär tull.
(99)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att unionsindustrins försämrade lönsamhet bör tillskrivas det faktum att den så kallade tvåstegsproduktionstekniken utgör en så stor andel av unionsindustrins produktionskapacitet och att unionsindustrin påstås dröja med att införa den moderna så kallade enstegsproduktionstekniken.
(100)
Det bör påpekas att de produkttyper som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Kina och av unionsindustrin i stort sett överlappar varandra. Unionsindustrin använder den så kallade tvåstegsproduktionstekniken eftersom den gör det möjligt att tillverka särskilda produkttyper som normalt säljs till ett högre pris på marknaden. Som förklaras i skälen 85-89 påverkade den dumpade lågprisimporten av högstyrkegarn från Kina hela unionsmarknaden genom att det uppstod ett pristryck.
(101)
Förekomsten av två olika produktionsprocesser anses därför inte i sig ha haft en väsentlig inverkan på vinstmarginalerna, i synnerhet med tanke på det pristryck som den dumpade importen från Kina gav upphov till. Ingen styrkt bevisning har heller lagts fram till stöd för påståendet att unionsindustrin åsamkades väsentlig skada på grund av bristen på modernare teknik. Detta argument avvisades därför.
(102)
Mot denna bakgrund och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter konstateras att den dumpade importen från Kina åsamkade unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen bekräftas skälen 155-158 i förordningen om preliminär tull.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledande anmärkning
(103)
Analysen av unionens intresse har anpassats för att ta hänsyn till att dumpningsmarginalerna reviderades till följd av synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter och de individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder. Med tanke på den stora samarbetsviljan skulle merparten av importen följaktligen påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 63.
6.2 Unionsindustrin
(104)
Det erinras om att unionsindustrin utgörs av fyra tillverkare som är belägna i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer i verksamhet med anknytning till högstyrkegarn. Samtliga skadeindikatorer, i synnerhet de som rör unionsindustrins ekonomiska resultat, följde en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Även sysselsättningen sjönk betydligt, med 23 %, vilket motsvarar en minskning med omkring 400 heltidsekvivalenter under skadeundersökningsperioden.
(105)
Efter införandet av provisoriska åtgärder har unionsindustrin hävdat att fabriker som inte hade haft någon verksamhet på grund av den dumpade importen på senare tid har satt igång verksamheten igen. Detta visar att redan de provisoriska åtgärderna har haft en positiv inverkan på unionsindustrin.
(106)
Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Kina förväntas få ytterligare positiva effekter på unionsindustrins ekonomiska situation och göra det möjligt för den att återvinna åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel.
(107)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas skälen 160-163 i förordningen om preliminär tull.
6.3 Importörer
(108)
Vissa parter hävdade att analysen av åtgärdernas inverkan på importörer inte tog hänsyn till att det är svårt att snabbt byta leverantör av högstyrkegarn. I detta avseende medges att det kan ta viss tid att byta försörjningskälla beroende på slutligt användningsområde. Det kommer emellertid att finnas andra källor tillgängliga, däribland import från Sydkorea och Taiwan, liksom import från de två kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skälen 63 och 64 och som inte kommer att omfattas av antidumpningstullar. Detta argument avvisades därför och den preliminära slutsatsen om att åtgärderna inte skulle få en betydande negativ inverkan på importörerna bekräftas.
(109)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas skälen 164 och 165 i förordningen om preliminär tull.
6.4 Användare
(110)
Användarna av högstyrkegarn visade ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Undersökningen visade att 24 av de 33 samarbetsvilliga användarna köpte högstyrkegarn från Kina. Av denna import kom 12 % från företag som inte hade dumpat sina priser.
(111)
I det preliminära skedet gjordes analysen av åtgärdernas inverkan på användarna genom att användarna delades in i fyra separata sektorer (däcktillverkning, fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar). Innan de provisoriska åtgärderna infördes kontrollerades fyra användare (två inom däcksektorn, en inom fordonssektorn och en inom industritillämpningssektorn). Efter införandet av provisoriska åtgärder gjordes en ytterligare undersökning av i vilken mån varje sektor skulle påverkas av åtgärderna. Ytterligare kontrollbesök genomfördes därför hos sju användare såsom nämns i skäl 5. Av de totalt elva användare som kontrollerades var fem små och medelstora företag. På grundval av de kontrollerade uppgifterna reviderades åtgärdernas uppskattade inverkan på användarnas vinstmarginaler så att hänsyn även togs till den reviderade tullnivån och det faktum att ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare konstaterats inte ha dumpat sina priser.
(112)
När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs totalt fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Av dessa kontrollerades två före införandet av provisoriska åtgärder och en efter införandet av provisoriska åtgärder. Tillgängliga uppgifter för denna sektor visar att andelen högstyrkegarn i förhållande till produktionskostnaderna är relativt begränsad och i genomsnitt mindre än 1 %. Bara en av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Hela denna import kom dock från ett företag i Kina som konstaterats inte dumpa sina priser. Det kan därför konstateras att tillgängliga uppgifter visar att däckindustrin inte kommer att påverkas av de föreslagna åtgärderna.
(113)
När det gäller användare inom fordonssektorn (främst tillverkare av säkerhetsbälten och krockkuddar), som svarade för 5 % av den totala importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden, mottogs sammanlagt sex svar på frågeformulären. Två företag kontrollerades, ett före och ett efter införandet av provisoriska åtgärder. Andelen kinesiskt högstyrkegarn som används inom fordonssektorn reviderades efter kontrollbesök till 15 %. Kontrollbesöken visade också att den verksamhet där högstyrkegarn används totalt sett svarade för mer än 30 % av den totala omsättningen för de samarbetsvilliga företagen, i stället för de 4 % som fastställdes i det preliminära skedet. Den genomsnittliga vinsten inom denna sektor på produkter som tillverkas med högstyrkegarn bekräftas ligga på omkring 3 %. På grundval av detta dras slutsatsen att eventuella åtgärder inte allvarligt skulle påverka fordonsindustrin, eftersom den fortfarande skulle vara lönsam och dessutom inte har Kina som huvudsaklig försörjningskälla.
(114)
När det gäller användare inom reptillverkningssektorn mottogs totalt tre svar på frågeformulären och ett företag kontrollerades efter införandet av provisoriska åtgärder. Alla samarbetsvilliga företag inom denna sektor var små och medelstora företag och svarade för mindre än 1 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen verksamhet i vilken högstyrkegarn används bekräftas utgöra omkring 18 % av den totala verksamheten. Den genomsnittliga vinstmarginalen i den sektor som använder högstyrkegarn fastställdes preliminärt till omkring 8 %. Efter kontrollbesök och den senare korrigeringen av de uppgifter som lämnats i frågeformulären reviderades denna sektors vinstmarginal till - 0,4 %. Undersökningen visade att huvuddelen av importen (71 %) under undersökningsperioden kom från Kina, medan 22 % kom från Sydkorea. Med tanke på den reviderade tullnivån bör inverkan på företag i denna sektor, om de fortsätter att köpa högstyrkegarn från Kina, bli begränsad. Det finns dessutom flera alternativa försörjningskällor.
(115)
När det gäller användare inom sektorn för industritillämpningar mottogs totalt 20 svar på frågeformulären från användare som svarade för 21 % av den totala importen från Kina. Fem företag kontrollerades, ett före införandet av provisoriska åtgärder och fyra efter införandet av provisoriska åtgärder. På grundval av de uppgifter som blev tillgängliga för denna sektor efter kontrollbesöken reviderades den andel av verksamheten som använder högstyrkegarn till 54 % av den totala verksamheten. Undersökningen visade att dessa användare främst köpte högstyrkegarn från Kina (42 %) och Sydkorea (24 %), medan 29 % köptes från leverantörer i unionen och tredjeländer. De uppgifter som samlades in under de kontrollbesök som gjordes efter införandet av provisoriska åtgärder ledde till en justering av den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna sektor, vilken fastställs till 17 %. De insamlade uppgifterna visar emellertid att den genomsnittliga vinstmarginal som fastställts för hela sektorn inte är representativ för situationen för små och medelstora företag, som i genomsnitt hade en negativ vinstmarginal på - 1,9 procent under undersökningsperioden. I det värsta scenariot, dvs. om dessa små och medelstora företag skulle köpa från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder och inte byta försörjningskälla, skulle deras lönsamhet sjunka från - 1,9 % till - 3,3 % till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. Detta skulle vara en följd av att de köper högstyrkegarn från Kina i högre grad än de stora företagen, som skulle fortsätta att ha en hög lönsamhet. Dessa små och medelstora företag förväntas dock kunna flytta över åtminstone en del av sina inköp till leverantörer som inte omfattas av åtgärder.
(116)
Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdernas negativa inverkan på deras lönsamhet hade underskattats i den preliminära analysen av unionens intresse. De hävdade också att det skulle vara svårt för dem att vältra över kostnadsökningen på sina kunder och ifrågasatte att det var möjligt att hitta alternativa försörjningskällor. Vissa parter ifrågasatte också unionstillverkarnas kapacitet att tillhandahålla de efterfrågade produkterna. Åtgärdernas negativa inverkan på senare led i förädlingskedjan och därmed på sysselsättningen i unionen togs upp.
(117)
När det gäller argumentet om lönsamhet visade analysen på grundval av reviderade uppgifter till följd av de kontrollbesök som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder mycket riktigt att en del av reptillverkningsbranschen och sektorn för industritillämpningar skulle påverkas negativt av åtgärderna, om användare som köper från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder fortsätter att göra detta och inte byter försörjningskälla. Denna inverkan skulle dock förmodligen vara begränsad med tanke på den sänkta tullnivån och att det finns alternativa försörjningskällor.
(118)
När det gäller argumentet att det inte skulle vara möjligt för användare att vältra över kostnadsökningen på sina kunder visade undersökningen att det i vissa branscher förvisso kan vara svårt att höja priserna. Det erinras emellertid om att de kinesiska exporterande tillverkarnas stora samarbetsvilja innebär att merparten av importen från Kina skulle påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 103. Användare förväntas därför kunna övervältra åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, och även utan prishöjningar beräknas effekten på deras lönsamhet bli relativt begränsad.
(119)
När det gäller argumentet att unionsindustrin inte skulle kunna tillhandahålla de efterfrågade produkterna om det införs antidumpningsåtgärder, visade undersökningen att det ibland hade förekommit viss oregelbundenhet i tidigare leveranser från unionstillverkare till vissa användare. Undersökningen tydde emellertid inte på att denna oregelbundenhet förekom kontinuerligt. När det gäller den påstådda svårigheten att byta försörjningskälla framkom det i samband med kontrollbesöken mycket riktigt att ett nytt högstyrkegarn för att kunna användas i tillverkningen i stor skala måste genomgå en rad tester i syfte att kontrollera att det både är kompatibelt med maskinerna och uppfyller kvalitetskraven för slutprodukterna. Hur långvarig denna testprocess är beror på slutproduktens användningsområde. Det medges därför att det för vissa användare kan vara en lång och kostsam process att byta leverantör, om än i varierande grad beroende på vilka produkter de tillverkar. Kontrollbesöken visade emellertid att vissa företag försöker följa en strategi som innebär att de skaffar sig flera leverantörer för att undvika att bli beroende av en enda källa.
(120)
Vissa parter framhöll också situationen för små och medelstora företag och hävdade att det är svårt för sådana företag att köpa råvaror eftersom de inte uppnår de minimikvantiteter som tillverkare kräver. Det bör i detta avseende påpekas att svårigheter som rör krav på minimikvantiteter tycks vara ett redan befintligt mönster i affärsverksamhet oavsett om åtgärder införs eller ej. Införandet av tullar anses inte i sig påverka redan etablerade affärsmönster bland de ekonomiska aktörerna. Dessa argument ansågs därför inte ha någon grund.
(121)
Vissa berörda parter hävdade slutligen att unionsindustrin inte skulle vara en tillförlitlig källa eftersom den inte har ett komplett produktsortiment och produkterna är av lägre kvalitet och kostar mer. Det bör i detta avseende påpekas att även om unionstillverkarna inte kan tillhandahålla hela det utbud av produkter som efterfrågas finns det alternativa försörjningskällor som bör göra det möjligt att uppnå ett komplett produktsortiment. Den relativt låga tullnivån bör dessutom inte hindra användare från att komplettera sitt produktsortiment genom att fortsätta att även importera från Kina. Det faktum att fabriker nyligen har satt igång sin verksamhet på nytt, vilket nämns ovan, bör dessutom stilla denna oro eftersom det gör det möjligt att avsätta en större kapacitet för tillverkning av ett större antal produkter. Detta argument avvisades därför.
(122)
När det gäller påståendet om åtgärdernas effekt på senare led i förädlingskedjan, och därmed också på sysselsättningen i unionen, anses denna inverkan mot bakgrund av ovanstående vara försumbar.
6.5 Slutsats om unionens intresse
(123)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar mot importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina.
7. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(124)
Eftersom det inte inkommit några underbyggda synpunkter som föranleder någon ändring av slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 179-183 i förordningen om preliminär tull.
7.2 Slutgiltiga åtgärder
(125)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats.
(126)
Eftersom de dumpningsmarginaler som har fastställts för Sydkorea och Taiwan understiger miniminivån införs inga slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Sydkorea och Taiwan.
(127)
Följande antidumpningstullar föreslås:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
Dumpningsmarginal
Antidumpningstullsats
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
Ingen uppgift
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Ingen uppgift
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Övriga företag i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag.
(129)
Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom att förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser uppdateras.
(130)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det avsågs att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter.
(131)
För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom artikel 11.4 inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.
7.3 Slutgiltigt uttag av preliminär tull
(132)
Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna ska endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut.
8. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET
(133)
Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Sydkorea och Taiwan ska förfarandet när det gäller dessa två länder avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Företag som förtecknas i bilaga
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Övriga företag
9,8
A999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Antidumpningsförfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Sydkorea och Taiwan ska avslutas.
Artikel 3
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 478/2010 beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00, ska slutgiltigt tas ut med den slutgiltiga tullsats som införs i enlighet med artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas.
Artikel 4
Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
-
inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2008-30 juni 2009),
-
inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,
-
faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 5,3 %.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 november 2010.