PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 990/2011
av den 3 oktober 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EEG) nr 2474/93 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Kina (nedan kallad de ursprungliga åtgärderna). Efter en undersökning avseende kringgående av åtgärderna enligt artikel 13 i grundförordningen utvidgades denna tull genom rådets förordning (EG) nr 71/97 (3) till att även omfatta import av vissa cykeldelar från Kina. På grundval av artikel 13.2 i grundförordningen beslutade man dessutom att införa ett system med befrielse från den utvidgade tullen. Närmare bestämmelser om detta system fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 88/97 (4). För att kunna befrias från den utvidgade tullen måste cykeltillverkare i unionen uppfylla kraven i artikel 13.2 i grundförordningen, dvs. att de kinesiska cykeldelarna utgör mindre än 60 % av den sammansatta produkten eller att förädlingsvärdet för alla delar som förs in i verksamheten överskrider 25 %. Hittills har över 250 befrielser från den utvidgade tullen beviljats.
(2)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1524/2000 (5) att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas.
(3)
Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad den föregående undersökningen) beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1095/2005 (6) att den gällande antidumpningstullen skulle höjas till 48,5 %.
2. Den aktuella undersökningen
(4)
Den 13 juli 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (7) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Kina.
(5)
Översynen inleddes sedan en motiverad ansökan lämnats in av European Bicycles Manufacturers Association (nedan kallat EBMA eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens tillverkning av cyklar.
(6)
Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3. Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de unionstillverkare som nämndes i begäran, alla andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörerna och de intresseorganisationer som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om att undersökningen inleddes.
(8)
Berörda parter gavs tillfälle att inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(9)
Några unionstillverkare som företräddes av sökanden, andra samarbetsvilliga unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och intresseorganisationer för användare lämnade synpunkter.
(10)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
4. Stickprovsförfarande
(11)
På grund av det stora antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och importörer som berördes av undersökningen meddelades i tillkännagivandet om inledande att kommissionen planerade ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(12)
För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads exporterande tillverkare och företrädare för dem, unionstillverkare och importörer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen kontaktade även kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare och Kinas berörda myndigheter. Dessa parter framförde inga invändningar mot att ett stickprovsförfarande användes.
(13)
Sammanlagt inkom sju exportörer/tillverkare, ca 100 unionstillverkare och fyra importörer med de begärda uppgifterna inom de fastställda tidsfristerna.
(14)
Eftersom bara sju kinesiska tillverkare lämnade in de uppgifter om stickprovsförfarandet som begärts i meddelandet om inledande beslutades det att inget stickprovsförfarande skulle tillämpas. Frågeformulär skickades till dessa sju företag, men bara tre av företagen inkom med svar. Av dessa tre företag uppgav bara två att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under perioden från den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (översynsperioden).
(15)
När det gäller unionstillverkare fastställdes urvalet i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen efter samråd med de relevanta intresseorganisationerna och med deras samtycke på grundval av den största representativa försäljnings- och tillverkningsvolymen i unionen. Till följd av detta valdes åtta unionstillverkare ut i stickprovet. Kommissionen sände frågeformulär till de åtta företag som valts ut och dessa lämnade in fullständigt besvarade formulär.
(16)
Eftersom antalet importörer som besvarade frågeformuläret och angav att de var samarbetsvilliga (fyra importörer) var begränsat beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för importörerna. Kommissionen sände frågeformulär till de fyra importörerna. Därefter besvarade bara en importör frågeformuläret, med det besvarade frågeformuläret var ofullständigt eftersom importören höll på att upphöra med sin verksamhet.
(17)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Uppgifter från följande företag kontrollerades på plats:
a)
Tillverkare i unionen
-
Accell Group NV, Heerenveen, Nederländerna
-
Decathlon SA, Villeneuve d’Ascq, Frankrike
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankrike
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Tyskland
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polen och Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
UAB Baltik Vairas och UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, samt Pantherwerke AG och Onyx Cycle GmbH, Löhne, Tyskland
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd, Kina
(18)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade översynsperioden eller ÖP i tabeller. Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med januari 2007 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(19)
Den produkt som är föremål för undersökning är samma produkt som omfattas av förordning (EG) nr 1524/2000, dvs. tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8712 00 10, 8712 00 30 och ex 8712 00 80.
(20)
Liksom i den föregående undersökningen klassificerades cyklarna i följande kategorier:
-
A) Terrängcyklar (inbegripet 24 eller 26 tums mountainbikes).
-
B) Trekking-, city-, hybrid- och touringcyklar, 26 eller 28 tum.
-
C) BMX- och barncyklar, 16 eller 20 tum.
-
D) Andra cyklar (utom enhjulingar).
(21)
Alla cykeltyper som angetts ovan har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Vidare säljs de genom liknande distributionskanaler på unionsmarknaden, t.ex. genom specialiserade återförsäljare, sportaffärskedjor och stormarknader. Eftersom cyklar har samma grundläggande användningsområde är de till stor del utbytbara och modeller från olika kategorier konkurrerar därför med varandra. Kommissionen drog därför slutsatsen att samtliga kategorier utgör en enda produkt.
(22)
Av undersökningarna framgick även att de cyklar som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden, de som tillverkas och säljs på marknaden i det jämförbara landet och de som importeras till unionsmarknaden från Kina har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma huvudsakliga användningsområden.
(23)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att det var liten eller ingen konkurrens mellan kinesiska cyklar och cyklar som tillverkats på unionsmarknaden. Det fanns dock inga uppgifter i ärendet som kunde ha stött ett sådant påstående och inga skriftliga bevis lades fram till stöd för påståendet. I detta sammanhang noteras också, såsom nämnts i skäl 26, att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg och att de lämnade ytterst få uppgifter om de produkter som tillverkare i Kina tillverkade och sålde på unionsmarknaden. På grund av detta och i avsaknad av tillförlitligare uppgifter avvisades därför påståendet.
(24)
De cyklar som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden, de som tillverkas och säljs på marknaden i det jämförbara landet och de som importeras till unionsmarknaden från Kina anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(25)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(26)
Samarbetsviljan i detta förfarande var från början mycket låg. Bara tre kinesiska tillverkare lämnade in besvarade frågeformulär och var beredda att samarbeta från början (se skäl 14). Av dessa tre företag rapporterade bara två att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under översynsperioden, vilket sammantaget motsvarar mindre än 10 % av den totala exporten av den berörda produkten till unionen.
(27)
Kontrollbesök gjordes på plats hos två företag med exportförsäljning till unionen. Hos ett av företagen var det dock inte möjligt att kontrollera uppgifterna i det besvarade frågeformuläret, eftersom företaget inte kunde uppvisa några handlingar som kunde styrka de uppgifter det hade lämnat. Det andra företaget samarbetade på ett tillfredsställande sätt, men dess export till unionen under översynsperioden uppgick till mindre än 5 % av Kinas totala export av den berörda produkten till unionen.
(28)
På grundval av ovanstående underrättades de kinesiska myndigheterna och de tre företagen om att artikel 18 i grundförordningen kunde komma att tillämpas på grund av de exporterande tillverkarnas låga samarbetsvilja, och de gavs möjlighet att lämna sina synpunkter. Kommissionen fick inga synpunkter till följd av denna underrättelse. Nedanstående slutsatser beträffande sannolikheten för att dumpningen fortsätter eller återkommer grundas därför på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. handelsstatistik och inlagor från berörda parter, inklusive begäran.
2. Dumpning av kinesisk import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(29)
I tillkännagivandet om inledande övervägdes Mexiko som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val.
(30)
En part lämnade synpunkter på lämpligheten att välja Mexiko som jämförbart land och hävdade att de inhemska priserna på cyklar i Mexiko inte är tillförlitliga och därför olämpliga för denna undersökning. Indien föreslogs som ett alternativ. Påståendet kunde dock inte underbyggas och avvisades därför.
(31)
Mexiko hade använts som jämförbart land i de föregående undersökningarna och det kunde inte bevisas att det förelåg några nya eller förändrade omständigheter som skulle kunna motivera en ändring. Den mexikanska marknadsprofilen för den berörda produkten, antalet aktörer, konkurrensen på hemmamarknaden och tillverkningsprocessens karaktär bekräftade att Mexiko fortfarande var ett lämpligt jämförbart land.
(32)
Frågeformulär sändes till tre mexikanska företag. Av dessa tre företag samarbetade bara ett företag och lämnade in ett besvarat frågeformulär.
2.2 Normalvärde
(33)
De inhemska försäljningspriserna i det jämförbara landet användes för att fastställa ett genomsnittligt normalvärde på grundval av den genomsnittliga växelkursen mellan euro och peso under översynsperioden för att beräkna ett vägt genomsnittligt pris fritt fabrik i euro.
2.3 Exportpris
(34)
På grund av tillämpningen av artikel 18 och bristen på andra tillförlitliga uppgifter fastställdes exportpriserna i huvudsak på grundval av uppgifter från Eurostat och från den enda samarbetsvilliga exportören i Kina.
(35)
Under den föregående undersökningen konstaterades att de priser som Eurostat kommit fram till var ofullständiga för analysen (8). På grund av den låga samarbetsviljan hos de kinesiska exportörerna ansåg dock kommissionen att Eurostats importpriser för Kina var en rimlig källa för den aktuella undersökningen. Kommissionen är emellertid medveten om begränsningarna i denna analys och att den bara kan tjäna som en indikator på prisutvecklingen.
(36)
Det exportpris som Eurostat kommit fram till är ett cif-pris som måste justeras mot den genomsnittliga kostnader för fraktkostnaderna till sjöss per transaktion för att beräkna till nivån fritt fabrik. Uppgifterna i svaret från den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkaren användes för att fastställa den genomsnittliga fraktkostnaden till sjöss per enhet, som beräknades till 8,30 euro. Det enda samarbetsvilliga kinesiska företagets exportpris fritt fabrik till unionen fastställdes på en liknande grund. Den enhetspris man då fick fram användes sedan för att beräkna ett vägt genomsnittligt kinesiskt pris fritt fabrik.
2.4 Jämförelse
(37)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för Mexiko med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset fritt fabrik. På så sätt fastställdes en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal.
2.5 Dumpningsmarginal
(38)
Beräkningarna av dumpningen visade en landsomfattande dumpningsmarginal på över 20 %. Denna nivå bör dock betraktas som lågt räknad, eftersom uppgifterna från Eurostat inte tar hänsyn till de stora prisskillnaderna mellan olika typer av den berörda produkten. Det bör här noteras att dumpningsmarginalerna enligt de uppgifter som lämnades i begäran uppgick till över 100 %.
3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphävas
3.1 Inledande anmärkning
(39)
Den sannolika utvecklingen av importen från Kina analyserades i fråga om den förväntade utvecklingen av både priser och volymer.
3.2 De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet
(40)
Enligt de uppgifter som lämnades i begäran är den kinesiska cykeltillverkningsindustrin den största i världen i fråga om volym. Kina har en produktionskapacitet på 100-110 miljoner cyklar och en produktion på omkring 80 miljoner cyklar per år. Den kinesiska cykelindustrin är exportinriktad. Av en årlig produktion på 80 miljoner cyklar tillverkas 25 miljoner cyklar för hemmamarknaden och de återstående 55 miljoner cyklarna, eller 69 % av den sammanlagda tillverkningen, för export.
(41)
Kinas outnyttjade kapacitet per år uppskattas uppgå till omkring 20-30 miljoner cyklar, vilket är mer än dubbelt så många som för närvarande tillverkas i unionen (se skäl 66). De uppgifter som framkommit under undersökningen visar dessutom att produktionskapaciteten för cyklar i Kina lätt kan höjas, bl.a. genom anställning av ytterligare arbetstagare, i händelse av en ökad efterfrågan.
(42)
Det kan därför inte uteslutas att Kinas outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka exporten till unionen.
(43)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att den kinesiska produktionskapacitet som angavs i förordningen var ogrundad och baserad på rena spekulationer. I detta sammanhang erinras det om att samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Kina var mycket låg och att resultaten i stor utsträckning var tvungna att grundas på tillgängliga uppgifter. I avsaknad av tillförlitligare uppgifter använde kommissionen i detta fall prima facie-bevisning som hade lämnats i begäran (se skäl 40). Av undersökningen framkom inga uppgifter som antydde att denna prima facie-bevisning var felaktig. Parten i fråga lämnade heller inte in några uppgifter eller någon bevisning som hade kunnat påvisat några betydande skillnader när det gäller outnyttjad kapacitet i Kina. Påståendet avvisades därför.
3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft och exportpriser till tredjeländer
(44)
Uppgifter från Eurostat och från begäran visar att unionen är en attraktiv marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna.
(45)
De prisuppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga exporterande företaget i Kina visade att de vägda genomsnittliga exportpriserna fritt fabrik för produkten i tredjeländer var lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna fritt fabrik i unionen under översynsperioden. Med tanke på Kinas produktionskapacitet och efterfrågan på unionsmarknaden är det ganska sannolikt att de kinesiska tillverkarna omedelbart skulle öka sin export av cyklar till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Genom den befintliga överkapaciteten kan de kinesiska tillverkarna dessutom erbjuda sina produkter på den europeiska marknaden till mycket låga priser.
3.4 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(46)
Till och med om man beaktar de gällande åtgärderna konstaterades också vid en lågt räknad jämförelse mellan uppgifterna från Eurostat och de uppgifter den enda samarbetsvilliga exportören i Kina hade lämnat en dumpningsmarginal på över 20 % för den kinesiska exporten under översynsperioden. Det är därför mycket sannolikt att dumpningen kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla.
(47)
Den föregående analysen visade att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser. Särskilt med tanke på Kinas outnyttjade kapacitet, som vid behov lätt kan höjas ytterligare, och på analysen av prisnivåerna i unionen och i andra tredjeländer kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.
D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Unionstillverkningen och unionsindustrin
(48)
Under den aktuella undersökningen konstaterades att cyklar har tillverkats dels av omkring 100 unionstillverkare som gav sig till känna i undersökningen, dels av andra tillverkare, av vilka de flesta företräds av sina nationella intresseorganisationer. Dessa företag utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Av undersökningen framgick vidare att industrin omfattas av det system med tullbefrielse som beskrivs i skäl 1.
(49)
För att fastställa den sammanlagda tillverkningen i unionen användes alla tillgängliga uppgifter, inklusive uppgifter som lämnats i begäran, uppgifter som samlats in från unionstillverkare och nationella intresseorganisationer före och efter inledandet av undersökningen samt allmän tillverkningsstatistik.
2. Förbrukningen på unionsmarknaden
(50)
Unionstillverkarnas försäljning bedömdes på grundval av de uppgifter som inhämtats från tillverkarna i de besvarade frågeformulären inom ramen för stickprovsförfarandet och på grundval av uppgifterna i den begäran som inkommit från sökanden. Uppgifterna i begäran inhämtades från olika intresseorganisationer för cykeltillverkare i unionen.
(51)
Unionens synbara förbrukning fastställdes på grundval av alla unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden, i enlighet med skattningen i skäl 68, plus importen från alla länder enligt uppgifter från Eurostat.
(52)
Mellan 2007 och översynsperioden sjönk unionens förbrukning med 11 %, från 22 912 066 enheter till 20 336 813 enheter. Förbrukningen sjönk särskilt mellan 2008 och 2009. I tabellen nedan anges närmare uppgifter (uttryckta i enheter):
Tabell 1 - Förbrukning
2007
2008
2009
ÖP
Volym (enheter)
+ Total import
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Unionens tillverkning såld på unionsmarknaden
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Förbrukning
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina
(53)
Importvolymen av den berörda produkten fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Volymen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden till 615 920 enheter under översynsperioden (se tabell 2). Importen av den berörda produkten från Kina var i början av skadeundersökningsperioden 26 % högre än importen under översynsperioden i den föregående undersökningen (1 april 2003-31 mars 2004: 733 901 enheter (9)). Den sjönk mest mellan 2008 och 2009, vilket ligger i linje med utvecklingen av den totala förbrukningen i unionen (se tabellerna 1 och 2).
(54)
Eftersom importen från Kina sjönk mer än förbrukningen under skadeundersökningsperioden sjönk den kinesiska marknadsandelen något från 4,4 % under 2007 till 3,1 % under översynsperioden.
(55)
Av följande tabeller framgår utvecklingen av importen av och marknadsandelen för cyklar från Kina under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2 - Import från Kina
2007
2008
2009
ÖP
Importvolym från det berörda landet (enheter)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Marknadsandel för importen från det berörda landet
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Priser på den berörda importen
4.1 Prisutveckling
(56)
Såsom förklaras i skäl 35 ansåg kommissionen att Eurostats importpriser för Kina var en rimlig källa för den aktuella undersökningen.
(57)
Enligt Eurostats uppgifter ökade de vägda genomsnittliga priserna (nedan angivna med hjälp av ett index) på import från Kina med 125 % mellan 2007 och översynsperioden. Importpriserna ökade betydligt under 2009 och förblev därefter nästan konstanta. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 3 - Priser på den berörda importen
2007
2008
2009
ÖP
Kina
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Prisunderskridande
(58)
För att fastställa prisunderskridandet för cyklar med ursprung i Kina grundade kommissionen sin analys på de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i stickprovet lämnade under undersökningens gång och på Eurostats genomsnittliga priser. Unionsindustrins försäljningspriser var priserna för oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Jämförelsen visade att priserna på importen från Kina, efter avdrag av antidumpningstullen, underskred unionsindustrins priser med mer än 53 %.
5. Import från övriga länder
(59)
Enligt Eurostats statistik minskade importen från övriga tredjeländer från 9 087 000 enheter under 2007 till 8 587 000 enheter under översynsperioden, dvs. en minskning med 6 % totalt sett. Importen låg i linje med den minskande förbrukningen i unionen (- 11 %), men minskade i lägre takt. Tredjeländernas marknadsandel ökade från 40 % till 42 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 35 och 56 tar emellertid Eurostats statistik inte hänsyn till produktmixen för de olika länderna och därför anges prisutvecklingen endast i indexform. Eftersom produktmixen för importen från övriga tredjeländer inte är känd är det inte meningsfullt att jämföra priserna för den import som anges nedan med unionsindustrins priser. Vissa ytterligare upplysningar inhämtades dock rörande importen från de länder som svarar för den största delen av cykelimporten från andra länder. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 4 - Import från övriga länder
2007
2008
2009
ÖP
Samtliga typer
Enheter (tusen styck)
Marknadsandel
Pris (euro/enhet)
Enheter (tusen styck)
Marknadsandel
Pris (euro/enhet)
Enheter (tusen styck)
Marknadsandel
Pris (euro/enhet)
Enheter (tusen styck)
Marknadsandel
Pris (euro/enhet)
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippinerna
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Övriga
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
TOTALT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Importen från Taiwan minskade under skadeundersökningsperioden från 3 158 600 enheter under 2007 till 2 958 000 enheter under översynsperioden och dess marknadsandel ökade något från 14 % till 15 % under samma period. Cykelimporten från Taiwan inriktas på de övre segmenten på marknaden. Under undersökningen framgick det av en modelljämförelse att importen från Taiwan säljs till ett högre pris än liknande modeller som tillverkas av unionsindustrin, liksom under den föregående undersökningsperioden (10). Under skadeundersökningsperioden ökade dessutom importpriserna, motsvarande en ökning med 25 % under översynsperioden i förhållande till 2007.
2) Thailand
(61)
Importen från Thailand minskade under skadeundersökningsperioden från 1 534 000 enheter under 2007 till 1 397 000 enheter under översynsperioden. Den minskade importen följde utvecklingen av förbrukningen, eftersom dess marknadsandel låg kvar på 7 %. De cyklar som importeras från Thailand ligger i mellansegmentet på marknaden och undersökningen genom modelljämförelsen visade att importen från Thailand säljs till ett högre pris än liknande modeller som tillverkas av unionsindustrin. Under skadeundersökningsperioden ökade dessutom importpriserna, motsvarande en ökning med 27 % under översynsperioden i förhållande till 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Importen från Sri Lanka nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden från 574 000 enheter under 2007 till 1 101 000 enheter under översynsperioden, och dess marknadsandel uppgick till 5 % i slutet av skadeundersökningsperioden. En part hävdade emellertid att de kinesiska exportörerna kringgår antidumpningstullarna genom omlastning via Sri Lanka. Kommissionen har för närvarande inte tillräckliga uppgifter för at dra någon slutsats om situationen när det gäller denna import. Under dessa omständigheter kan det inte uteslutas att den import som uppges ha sitt ursprung i Sri Lanka bidrar till den skada som unionsindustrin lidit.
(63)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att slutsatserna om ett eventuellt kringgående via Sri Lanka endast var en förmodan och att inget påstående om kringgående åtgärder via Sri Lanka skulle beaktas i de definitiva slutsatserna. Som svar på detta påstående bör det understrykas att kommissionen inte drog några slutsatser i denna fråga, vilket uttrycks tydligt i skäl 62.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
6.1 Inledande anmärkningar
(64)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
(65)
Med tanke på det stora antalet klagande unionstillverkare blev det, som förklarats ovan, nödvändigt att tillämpa bestämmelserna om stickprovsförfarande. För skadeanalysen fastställdes följande skadeindikatorer:
-
De makroekonomiska aspekterna (produktionskapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, tillväxt, dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för unionsindustrin som helhet, på grundval av uppgifter som inhämtades från nationella intresseorganisationer och enskilda tillverkare i unionen. Där så var möjligt kontrollerades dessa faktorer mot de uppgifter för hela unionen som tillhandahållits genom relevant officiell statistik.
-
Analysen av de mikroekonomiska aspekterna (lager, försäljningspriser, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och löner) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkarna i urvalet.
6.2 Makroekonomiska indikatorer
a) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(66)
Unionsindustrins produktion minskade något varje år under skadeundersökningsperioden. I slutet av översynsperioden hade produktionen minskat med 11 % i förhållande till 2007, i samma takt som förbrukningen. Närmare uppgifter anges nedan i tabell 5:
Tabell 5 - Unionens sammanlagda produktion
2007
2008
2009
ÖP
Volym (enheter)
Tillverkning
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Produktionskapaciteten ökade något med 2 % mellan 2007 och översynsperioden. När produktionen minskade sjönk samtidigt kapacitetsutnyttjandet sammanlagt med 13 % mellan 2007 och översynsperioden. Under översynsperioden uppgick kapacitetsutnyttjandet till 81 %. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 6 - Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2007
2008
2009
ÖP
Volym (enheter)
Produktionskapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitetsutnyttjande
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Försäljningsvolym
(68)
Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 13 % mellan 2007 och översynsperioden. Denna utveckling ligger i linje med den allmänna trenden mot en lägre förbrukning på unionsmarknaden. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 7 - Försäljning till icke-närstående kunder
2007
2008
2009
ÖP
Volym (enheter)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Marknadsandel
(69)
Unionsindustrins marknadsandel fluktuerade något mellan 2007 och översynsperioden. Marknadsandelen minskade totalt med 1,3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 8 - Unionens marknadsandel
2007
2008
2009
ÖP
Unionens marknadsandel
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Sysselsättning och produktivitet
(70)
Sysselsättningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 14 925 anställda under 2007 till 13 646 anställda under översynsperioden.
(71)
Produktiviteten ökade något under 2008 i förhållande till 2007, men minskade därefter. Totalt sett minskade produktiviteten något med 3 % under skadeundersökningsperioden. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 9 - Total sysselsättning och produktivitet i unionen
2007
2008
2009
ÖP
Antal anställda
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivitet (enheter/år)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Tillväxt
(72)
Generellt sett bör det noteras att marknadsandelen för alla unionstillverkare minskade något med 1,3 procentenheter, medan förbrukningen minskade med 11 %, vilket tydligt visar att unionstillverkarna inte haft utrymme att växa.
f) Dumpningsmarginalens storlek
(73)
Kinas dumpning fortsatte under översynsperioden. Beräkningen av dumpningen grundas på genomsnittliga priser från Eurostat på grund av låg samarbetsvilja hos de kinesiska exportörerna (se skäl 34). Eurostats genomsnittliga priser innehåller begränsade uppgifter om den produktmix som är av stor betydelse för beräkningen av dumpningsmarginalen (se skäl 35). Med tanke på Kinas outnyttjade kapacitet kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin trots detta inte anses vara försumbara.
g) Återhämtning från tidigare dumpning
(74)
Kommissionen analyserade huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att den inte i förväntad utsträckning återhämtat sig från verkningarna av den tidigare dumpningen, vilket bl.a. framgår av en fortsatt låg lönsamhet och ett minskat kapacitetsutnyttjande.
6.3 Mikroekonomiska indikatorer
h) Lager
(75)
En tillverkare kunde inte lämna några tillförlitliga lageruppgifter för skadeundersökningsperioden på grund av sin nuvarande interna struktur. Uppgifterna från detta företag kunde därför inte tas med i lageranalysen för skadeundersökningsperioden.
(76)
Cykellagren ökade under analysperioden från 880 935 enheter 2007 till 1 091 516 enheter under översynsperioden, vilket motsvarar en ökning med 24 %. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 10 - Lager
2007
2008
2009
ÖP
Volym (enheter)
Utgående lager
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Försäljningspriser och kostnader
(77)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik till icke-närstående kunder i unionen uppvisade en viss nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade unionsindustrins priser med 9 % mellan 2007 och översynsperioden i linje med de ökade produktionskostnaderna (se skäl 79).
Tabell 11 - Pris per enhet på unionsmarknaden
2007
2008
2009
ÖP
Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/enhet)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Tillverkningskostnaden beräknades på grundval av det vägda genomsnittet för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av de tillverkare som ingick i urvalet.
(79)
Tillverkningskostnaden ökade med 9 % under perioden. Denna ökning beror främst på den ändrade produktmixen. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 12 - Tillverkningskostad per enhet
2007
2008
2009
ÖP
Tillverkningskostnad (euro/enhet)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Efter meddelandet av uppgifter påstod en part att produktionskostnaderna ökade mot bakgrund av stora sänkningar av vissa kostnader för råmaterial, nämligen stål och aluminium, vilket skulle antyda att den skada som lidits var självförvållad. Detta kunde dock inte styrkas med tillräcklig bevisning. Parten lämnade bara uppgifter som mycket allmänt visade hur aluminium- och stålpriserna hade utvecklats under skadeundersökningsperioden, men kunde inte visa i vilken utsträckning denna utveckling skulle ha påverkat de totala kostnaderna för cykeltillverkningen. Detta argument framfördes dessutom först efter meddelandet av uppgifter, och i det framskridna skedet i förfarandet var det därför inte längre möjligt att kontrollera. Påståendet avvisades därför.
j) Lönsamhet
(81)
Under skadeundersökningsperiodens första år uppvisade de tillverkare som ingick i urvalet en negativ lönsamhet för den berörda produkten på totalt sett -1,7 %. Under 2008 blev unionstillverkarnas verksamhet lönsam, men under 2009 och översynsperioden gick industrin åter med förlust.
(82)
Ovanstående utveckling visar att industrin befinner sig i ett utsatt läge jämfört med i den föregående undersökningen, då unionsindustrins lönsamhet uppgick till 3,6 % under översynsperioden.
Tabell 13 - Lönsamhet
2007
2008
2009
ÖP
Lönsamhet (försäljning i unionen)
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Efter meddelandet av uppgifter hävdades det, dock utan skriftlig bevisning till stöd, att unionsindustrin inte hade kunnat förbättra sin effektivitet och sitt resultat. Däremot visade undersökningen att unionsindustrin har gjort betydande ansträngningar för att anpassa sig till prispressen från den dumpade importen genom att omlokalisera produktionsanläggningar inom unionen och därmed ökat sin kostnadseffektivitet (se skäl 85). Dessa påståenden avvisades därför.
k) Räntabilitet
(84)
Investeringarna i den verksamhet som rör den berörda produkten minskade väsentligt under skadeundersökningsperioden, från 21 491 000 euro under 2007 till 11 738 000 euro under översynsperioden. Detta kan till stor del förklaras av den ekonomiska krisen, som började 2008 och var som värst under översynsperioden, då det var ännu svårare att få tillgång till nytt kapital och försäljningsprognoserna var pessimistiska.
(85)
Det bör noteras att en stor del av investeringarna har gjorts för att effektivisera tillverkningsprocessen och hålla sig ajour med den senaste tekniken. I denna process har viss tillverkningskapacitet flyttats från västeuropeiska till östeuropeiska länder, vilket har expanderat tillverkningsbasen till nästan alla medlemsstater och visat att unionsindustrin fortfarande är livskraftig och försöker förbli konkurrenskraftig.
Tabell 14 - Investeringar och räntabilitet
2007
2008
2009
ÖP
Investeringar (tusen euro)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Räntabilitet
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
En tillverkare kunde på grund av sin interna struktur inte lämna några tillförlitliga uppgifter om nettoproduktionen av fasta tillgångar under skadeundersökningsperioden för beräkningen av avkastningen på investeringar. Uppgifterna från detta företag kunde därför inte tas med i analysen av räntabiliteten under skadeundersökningsperioden.
(87)
Räntabiliteten låg i linje med lönsamhetsutvecklingen. Under 2007 uppvisade de unionstillverkare som ingick i urvalet en negativ räntabilitet på 16 %. Den ökade dock något till en negativ avkastning på 10 % under översynsperioden.
l) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(88)
En tillverkare kunde på grund av sin struktur inte lämna några tillförlitliga uppgifter om kassaflöde under skadeundersökningsperioden. Strukturen gjorde det omöjligt att skatta kassaflödet för bara cykeltillverkningen i den totala verksamheten. Uppgifterna från detta företag kunde därför inte tas med i analysen av kassaflödet under skadeundersökningsperioden.
(89)
Kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under undersökningsperioden. Mellan 2007 och översynsperioden minskade det emellertid med ungefär 33 %. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.
Tabell 15 - Kassaflöde
2007
2008
2009
ÖP
Kassaflöde (tusen euro)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
De tillverkare som ingick i urvalet anskaffade kapital antingen internt, i det fall de tillhörde en koncern, eller genom banklån. Vissa andra företag använde sitt kassaflöde som finansieringskälla. Ingen av de tillverkare som ingick i urvalet har haft några större svårigheter med att anskaffa kapital.
m) Löner
(91)
Under skadeundersökningsperioden ökade lönekostnaden per anställd med 11 %. Detta återspeglar en förändring av tillverkningen till något mer sofistikerade produkter.
Tabell 16 - Löner
2007
2008
2009
ÖP
Lönekostnad per anställd (euro)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Efter meddelandet av uppgifter hävdades det att lönekostnaden per anställd ökade samtidigt som efterfrågan minskade, vilket skulle tyda på att skadan var självförvållad. Såsom framgår av tabellen ovan ökade lönekostnaden per anställd med 11 % under skadeundersökningsperioden. Antalet anställda minskade dock med 9 % (se skäl 70). Den totala lönekostnaden ökade därför bara med 2 %. De sammantagna verkningarna på unionsindustrins lönsamhet konstaterades därför vara mycket små.
7. Slutsats om skada
(93)
De gällande antidumpningsåtgärderna har tydligt påverkat unionsindustrins situation. Unionsindustrin har i viss utsträckning kunnat dra nytta av de gällande åtgärderna och behållit en stabil marknadsandel. Tillverkningen i unionen minskade dock och vinstmarginalen förblev otillräcklig. Alla möjligheter till ytterligare tillväxt och vinster undergrävdes av den dumpade importens pris- och volymtryck.
(94)
Importvolymen från Kina minskade mellan 2007 och översynsperioden (se skäl 53). Den största minskningen skedde mellan 2008 och 2009, då priserna på importen från Kina ökade betydligt. Denna prisökning, som framgick av undersökningen (se skäl 58), var dock inte tillräcklig för att industrin skulle kunna förbättra sin situation. Importen från Kina underskred unionsindustrins priser med så mycket som 53 %.
(95)
Industrin befinner sig tydligt i ett utsatt läge, eftersom den går med förlust. Nästan alla skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation - t.ex. lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde - försämrades under skadeundersökningsperioden. Man kan därför inte dra slutsatsen att unionsindustrin befinner sig i en trygg situation. Situationen skulle dessutom ha kunnat förvärras ytterligare genom trycket från import som eventuellt kan kringgå åtgärderna.
(96)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin i sin helhet fortfarande befinner sig i en utsatt ekonomisk situation och har lidit fortsatt väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.
8. Verkan av den dumpade importen och andra faktorer
8.1 Verkan av den dumpade importen
(97)
Parallellt med den krympande förbrukningen i unionen minskade den kinesiska importens marknadsandel något, från 4,4 % till 3,1 % (se skäl 53). Såsom anges i skäl 58, underskred priserna på den kinesiska importen, antidumpningstullarna oräknade, unionsindustrins priser med 53 % under översynsperioden. Det erinras om att tullsatsen uppgår till 48,5 %. Följaktligen visar prisunderskridandenivån å ena sidan att de nuvarande tullarna varit verkningsfulla och å andra sidan att det är nödvändigt att fortsätta med åtgärderna. Slutsatsen stöds av det faktum att prisunderskridandet befanns ligga på samma nivå som i den senaste översynen. Den skadevållande prispåverkan av den dumpade importen från Kina på unionsindustrin var fortsatt betydande och förväntas sannolikt att fortsätta (se skäl 58).
8.2 Den ekonomiska krisens inverkan
(98)
På grund av de negativa ekonomiska villkoren under översynsperioden minskade förbrukningen av cyklar. Tillverkningen och sysselsättningen minskade också i takt med utvecklingen av förbrukningen. Eftersom cykelindustrin inte har några höga fasta kostnader påverkade inte den minskade tillverkningen lönsamheten i unionens cykelindustri.
(99)
Efter meddelandet av uppgifter påstods det att unionsindustrin skaffade ytterligare produktionskapacitet när förbrukningen i unionen sjönk, vilket påverkade unionsindustrins situation på ett negativt sätt. Detta påstående motsägs av utvecklingen av förbrukningen och kapaciteten enligt beskrivningen i skälen 52 och 67. Förbrukningen sjönk i huvudsak mellan 2008 och 2009, medan produktionskapaciteten redan sjönk ett år tidigare, dvs. under 2007 och 2008. Följaktligen avvisades detta påstående.
8.3 Import från övriga länder
(100)
Såsom framgår av skäl 59 minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 6 % i linje med utvecklingen av förbrukningen. Marknadsandelen för import från övriga länder ökade från 40 % under 2007 till 42 % under översynsperioden. Ländernas genomsnittliga importpris minskade med 6 % mellan 2007 och översynsperioden. Den berörda produkten importerades huvudsakligen från Taiwan, Thailand och Sri Lanka.
(101)
Marknadsandelen för importen från Taiwan ökade något under skadeundersökningsperioden (från 14 % till 15 %). Tillgängliga uppgifter tyder dock på att importen från Taiwan konkurrerar på rättvisa villkor med unionstillverkade cyklar (se skäl 60).
(102)
Marknadsandelen för import från Thailand förblev konstant under skadeundersökningsperioden. Tillgängliga uppgifter visar att denna import under översynsperioden såldes till ett konkurrenskraftigt pris i förhållande till liknande cyklar tillverkade i unionen (se skäl 61).
(103)
Importen från Sri Lanka ökade med 92 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för den importen uppgick till 5 % under översynsperioden. Såsom förklaras i skäl 62 påstås emellertid importen från Sri Lanka inbegripa cyklar med ursprung i Kina.
(104)
Sammanfattningsvis kunde importen från Taiwan och Thailand, som tillhör de största exportörerna av cyklar till unionen, inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrins situation, främst beroende på att deras priser var desamma eller t.o.m. högre än unionsindustrins priser. Det kan däremot inte uteslutas att den import som uppges ha sitt ursprung i Sri Lanka bidrar till den skada som unionsindustrin lidit.
8.4 Kringgående
(105)
Det har med bevisning hävdats att de kinesiska exportörerna kontinuerligt kringgår åtgärderna genom import via flera länder och att denna import vållar unionsindustrin skada. Med hänsyn till den bevisning för kringgående som tidigare upptäckts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), särskilt för import via Filippinerna, kan det inte uteslutas att sådan olaglig verksamhet fortfarande förekommer på marknaden och att den vållar unionsindustrin skada.
E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Inledande anmärkningar
(106)
Såsom beskrivs i skälen 66-91 har införandet av antidumpningsåtgärderna bara till viss del gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en bräcklig och sårbar situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina.
(107)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma.
2. Exportvolymer från Kina
(108)
Såsom anges i skäl 40 är den kinesiska cykelindustrin exportinriktad. Kinesiska cyklar finns på de stora marknaderna världen över, särskilt i Förenta staterna och Japan, där de har en dominerande ställning. Såsom nämnts i en föregående undersökning (11) kunde de kinesiska exporterande tillverkarna i slutet av 1990-talet, efter två års frånvaro från den amerikanska marknaden efter införandet av antidumpningstullar, på mycket kort tid i stor utsträckning öka sin närvaro på den amerikanska marknaden. Under 2009 låg exporten av kinesiska cyklar till Förenta staterna på omkring 14 055 000 enheter av en total förbrukning på 14 888 000 enheter.
(109)
Denna situation visar att de kinesiska tillverkarna snabbt kan exportera och komma in på nya marknader och behålla en dominerande ställning under en lång tid.
(110)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade en part att importen av kinesiska cyklar inte skulle öka betydligt om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom de kinesiska exportörerna hade problem med att uppfylla de europeiska säkerhetskraven för cyklar (standarderna EN 14764, EN 14765, EN 14766 och EN 14781). Detta påstående kunde dock inte styrkas med någon skriftlig bevisning. Undersökningen visade däremot att en stor andel cyklar och cykeldelar som uppfyller de nödvändiga säkerhetskraven redan importeras från Kina. Det fanns därför ingen anledning att tro att de kinesiska tillverkarna inte kunde uppfylla gällande säkerhetskrav för cyklar. Påståendet avvisades därför.
3. Outnyttjad kapacitet på den kinesiska marknaden
(111)
Såsom beskrivs i skäl 41 visade de uppgifter som samlades in under undersökningen att det finns en stor outnyttjad kapacitet i Kina. Det fanns tydliga tecken på att man kan dra slutsatsen att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas till att öka exporten till unionen. Detta bekräftas särskilt av att det inte finns något som tyder på att marknader i tredjeländer eller den kinesiska hemmamarknaden skulle kunna absorbera en ytterligare tillverkning i Kina.
(112)
Efter meddelandet av uppgifter påstods det dessutom att ökningen av de kinesiska arbetskraftskostnaderna skulle begränsa ökningen av den kinesiska produktionskapaciteten betydligt. I detta sammanhang noteras det att de kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja var mycket låg och att inga uppgifter om arbetskraftskostnader och kapacitet i Kina hade lämnats (se skäl 26). Den berörda parten lämnade inte heller in någon bevisning till stöd för sitt påstående. Detta påstående måste därför avvisas.
4. Påstående om kringgående
(113)
Såsom anges i skäl 105 har det med bevisning hävdats att de kinesiska exportörerna kontinuerligt kringgår åtgärderna genom import via flera länder. Detta bekräftas vidare av Olaf i det filippinska fallet. Denna typ av beteende visar de kinesiska exportörernas stora intresse av den attraktiva unionsmarknaden.
5. Slutsatser
(114)
Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den dumpade importen från Kina och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation.
(115)
Såsom visats ovan kunde unionsindustrin återhämta sig från den kinesiska dumpningen tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna. Under översynsperioden befanns sig dock unionsindustrin i en besvärlig ekonomisk situation. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att unionsindustrins försäljning, marknadsandel, försäljningspriser och ekonomiska situation skulle försämras om industrin utsätts för ökade volymer av dumpad lågprisimport från det berörda landet.
(116)
Såsom anges i skäl 58 fann man också att det faktum att de kinesiska tillverkarnas försäljningspriser underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 53 % tyder på att det, i avsaknad av åtgärder, är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till priser som är avsevärt lägre än unionsindustrins priser.
(117)
Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen Kinas outnyttjade kapacitet, den kinesiska industrins exportinriktade karaktär och de kinesiska exportörernas tidigare handlande på utländska marknader, skulle ett upphävande av åtgärderna sannolikt innebära att unionsindustrin skulle lida fortsatt skada.
(118)
Dessutom stärker kringgåendet i hög grad slutsatsen att industrin sannolikt kommer att lida fortsatt skada (se skälen 105 och 113). Detta utgör tydlig bevisning för att unionsmarknaden även fortsättningsvis kommer att vara en attraktiv marknad för de kinesiska tillverkarna, som i avsaknad av antidumpningsåtgärder sannolikt skulle exportera större volymer till unionen.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(119)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, kunde dras en tydlig slutsats att det inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla antidumpningsåtgärderna mot import från Kina.
(120)
Det bör erinras om att det i de föregående undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Eftersom den här undersökningen är en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa verkningar för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(121)
Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
2. Unionsindustrins intresse
(122)
Unionens cykelindustri har visat att den är bärkraftig och konkurrenskraftig när det råder rättvisa marknadsvillkor. Undersökningen visade dock att industrin fortfarande befinner sig i en utsatt situation med ett ekonomiskt resultat som är nära att gå jämnt upp. Effektiva konkurrensvillkor måste därför bibehållas på unionsmarknaden.
(123)
Eftersom det dessutom i hög grad är industrin i unionen som utvecklar nya cykelmodeller skulle den också i full utsträckning dra nytta av denna utveckling, sett till försäljningsvolymer och priser, om trycket från den dumpade importen hålls under kontroll genom åtgärder.
(124)
Det anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara till nytta för unionsindustrin, som då skulle kunna bibehålla och eventuellt öka sin försäljningsvolym och troligen också sina försäljningspriser, och därmed uppnå den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i ny teknik.
(125)
Om åtgärderna mot import från Kina däremot skulle upphöra att gälla är det sannolikt att ytterligare snedvridning av handeln skulle uppstå, vilket oundvikligen skulle leda till att unionsindustrins återhämtningsprocess avstannar. Med tanke på den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina och de kinesiska exportörernas tidigare handlande på utländska marknader står det klart att unionsindustrin skulle få mycket svårt att återhämta sig eller inte alls kunna återhämta sig och behålla sin ställning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. I annat fall kommer den skadevållande situationen för unionsindustrin sannolikt att förvärras ytterligare, vilket kan medföra en ytterligare minskning av produktionskapaciteten i unionen och nedläggning av flera tillverkningsföretag. Därför dras slutsatsen att antidumpningsåtgärder ligger i unionsindustrins intresse.
(126)
Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation enligt skälen 93-96 och i enlighet med argumenten för sannolikheten att skadan skulle fortsätta enligt skälen 106-117, får det också anses att unionsindustrin troligen skulle få erfara en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation om antidumpningstullarna skulle tillåtas upphöra.
3. Användarnas intresse
(127)
Den aktuella undersökningen stöds av European Cyclists’ Federation (ECF), som är en paraplyorganisation för nationella cyklistförbund i Europa.
(128)
ECF hävdar att Europa är den viktigaste marknaden för moderna cykelprodukter med höga kvalitets- och säkerhetskrav och att införsel av produkter från Kina skulle leda till att kraven sänktes. ECF menar också att cykelindustrin har en mycket stor tillväxtpotential i unionens ekonomi, vilken skulle äventyras om antidumpningstullarna upphör att gälla.
(129)
Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att användarna inte skulle drabbas av några stora konsekvenser om åtgärder infördes. Trots de gällande åtgärderna kunde unionens importörer och användare fortsätta att skaffa leveranser från bland annat Kina. Det framkom inga indikationer på att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor. Därför dras slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna sannolikt inte skulle få några större konsekvenser för användarna i unionen.
4. Leverantörernas intresse
(130)
Association of the Bicycles Parts Producers (COLIPED) gav sig till känna under undersökningen. COLIPED hävdade att det i unionen finns omkring 300 fabriker med ca 7 300 anställda som levererar delar till cykeltillverkarna och att leverantörernas fortsatta överlevnad därför av nödvändighet är beroende av en fortsatt cykeltillverkning i Europa. I detta sammanhang konstaterades det att man utan gällande åtgärder kan förvänta sig ytterligare nedläggning av cykeltillverkning i Europa, vilket skulle få negativa konsekvenser för de företag i unionen som levererar komponenter och äventyra sysselsättningen i leverantörsindustrin. Följaktligen dras slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder ligger i leverantörernas intresse.
5. Importörernas intresse
(131)
Bara ett besvarat frågeformulär inkom från icke-närstående importörer när det gäller import från Kina, men detta frågeformulär var ofullständigt eftersom företaget höll på att lägga ner sin verksamhet av orsaker som inte angavs.
(132)
Det bör först noteras att det på grund av importörernas låga samarbetsvilja var omöjligt att göra en korrekt och fullständig bedömning av de eventuella verkningarna av att införa respektive inte införa åtgärder. Det bör dessutom erinras om att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att förhindra import, utan att återupprätta en rättvis handel och säkerställa att importen inte sker till skadevållande dumpade priser. Eftersom import till skäliga priser fortfarande kommer att ha tillträde till unionsmarknaden och importen från tredjeländer kommer att fortsätta är det sannolikt att importörernas traditionella verksamhet inte kommer att påverkas nämnvärt. Det står även klart att unionstillverkarna har tillräcklig kapacitet att täcka en eventuell ökning av efterfrågan på cyklar. Såsom framgår av tabellen i skäl 59 visar importen från andra tredjeländer att det finns en betydande kapacitet för cykeltillverkning i dessa länder. Det är således högst osannolikt att det skulle uppstå brist på cyklar.
(133)
Eftersom import till skäliga priser fortfarande kommer att ha tillträde till unionsmarknaden är det sannolikt att importörernas traditionella verksamhet kommer att bedrivas vidare även om åtgärderna mot dumpad från Kina bibehålls. Denna slutsats stärks ytterligare av den låga graden av samarbetsvilja hos de icke-närstående importörerna och det faktum att man i undersökningen inte kunde samla någon bevisning för att importörerna hade stött på några särskilda problem efter införandet av åtgärderna mot importen från Kina.
6. Slutsatser
(134)
En fortsatt tillämpning av åtgärderna mot import av cyklar med ursprung i Kina skulle uppenbart ligga i såväl unionsindustrins och konsumenternas intresse som i de företags intresse som levererar cykeldelar i unionen. På så sätt kommer unionsindustrin att kunna växa och förbättra sin situation i en återupprättad rättvis konkurrens. Importörerna kommer inte heller att påverkas i någon större utsträckning, eftersom det fortfarande kommer att finnas cyklar till skäliga priser på marknaden. Om däremot inga åtgärder införs kommer unionens cykeltillverkare sannolikt att upphöra med sin verksamhet, vilket därmed hotar existensen för unionens tillverkare av cykeldelar.
(135)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar på import av cyklar med ursprung i Kina.
G. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(136)
Mot bakgrund av ovanstående bör antidumpningsåtgärderna beträffande cyklar bibehållas. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen tillämpas en utvidgning av åtgärderna till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång normalt sett i fem år, såvida det inte finns särskilda grunder eller omständigheter som motiverar en kortare period.
(137)
Det bör i detta sammanhang noteras att det aktuella förfarandet präglas av särskilda omständigheter (se skälen 1 och 48), som också på ett adekvat sätt bör återspeglas i antidumpningsåtgärdernas varaktighet. I sak omfattas unionsindustrin av ovanliga åtgärder med en kombination av värdetullar på färdiga cyklar och ett system med tullbefrielse som innebär att den kan använda kinesiska cykeldelar som inte omfattas av tullar mot kringgående, under förutsättning att särskilda villkor är uppfyllda.
(138)
Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång har bekräftat cykelbranschens komplexitet och dess nära samband med branschen för cykeldelar. Den visade att unionens cykelindustri i stor utsträckning utnyttjar systemet med tullbefrielse för import av cykeldelar (se skäl 1). Det är därför viktigt att tillämpningen av åtgärderna regelbundet ses över. På grundval av detta övervägdes om åtgärderna borde begränsas till tre år.
(139)
Efter meddelandet av uppgifter framhöll många unionstillverkare och deras intresseorganisationer att åtgärderna borde tillämpas under till fem år. Parterna framhöll i huvudsak att cykeltillverkarna var beredda att investera i tillverkning av cykeldelar för att minska beroendet av importerade cykeldelar från Kina, men att tre år inte var en tillräckligt lång period för att uppnå en positiv avkastning på sådana investeringar.
(140)
I detta avseende har argumentet att flera parter har investerat eller planerar att investera i cyklar eller cykeldelar ingen betydelse för bedömningen av behovet av och giltighetstiden för antidumpningsåtgärder i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång. Det senare kan i själva verket bara grundas på fastställandet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.
(141)
Såsom redan förklarats i skäl 137 erinras det om att situationen för cykeltillverkningen i unionen har förändrats betydligt sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 1993 och åtgärderna utvidgades till cykeldelar 1997, eftersom fler än 250 tullbefrielser har beviljats. Åtgärderna beträffande cyklar har dessutom en direkt koppling till de utvidgade åtgärderna beträffande cykeldelar och till det system med tullbefrielser som införts. Mot bakgrund av detta gäller fortfarande slutsatsen att åtgärderna skulle behöva undersökas på nytt i enlighet med vad som sägs i skäl 138. I detta sammanhang noterar rådet att kommissionen i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen har möjlighet att på eget initiativ inleda en interimsöversyn som omfattar dumpning och skada samt systemet med tullbefrielser.
(142)
Mot bakgrund av detta, och med hänsyn till det faktum att åtgärdernas giltighetstid i vilket fall som helst skulle tas upp i en eventuell översyn, är det för tidigt att i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång bedöma om det finns särskilda skäl eller omständigheter som skulle motivera en annan giltighetstid än den normala perioden på fem år som anges i artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen anser därför att åtgärderna bör förlängas med fem år. Detta påverkar inte det faktum att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna kan ses över i en eventuell fullständig interimsöversyn i framtiden beroende på resultaten.
H. AVSLUTNING
(143)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste fakta och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(144)
Av ovanstående följer att antidumpningstullarna bör bibehållas under fem år.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8712 00 10 (Taric-nummer 8712001090), 8712 00 30 och ex 8712 00 80 (Taric-nummer 8712008090), med ursprung i Kina.
2. En slutgiltig antidumpningstullsats på 48,5 % ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1.
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 3 oktober 2011.