PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1242/2010
av den 20 december 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4 och artikel 11.2 och 11.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1312/98 av den 24 juni 1998 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), slutgiltiga antidumpningstullar (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. Tullsatsen var 53 % för en indisk exporterande tillverkare och 82 % för all annan import med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).
(2)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet åtgärderna genom förordning (EG) nr 1736/2004 av den 4 oktober 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Republiken Indien (3).
2. Begäran om översyn
(3)
En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen lämnades den 4 maj 2009 av Eurocord (Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries, nedan kallad sökanden) som företräder unionstillverkare som står för en stor andel, i detta fall över 50 %, av unionens tillverkning av rep av syntetfibrer.
(4)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(5)
Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 7 oktober 2009 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (4) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
3. Undersökning
3.1 Undersökningsperiod
(6)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2008-30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2006 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3.2 Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade officiellt de kända unionstillverkarna, exportörer och exporterande tillverkare i det berörda landet, företrädare för det berörda landet, importörer samt en intresseorganisation för användare som man visste var berörda om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(8)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
4. Stickprovsförfarande
(9)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare och exporterande tillverkare i Indien, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.
(10)
Sammanlagt fem indiska tillverkare, varav två inom samma grupp av företag, gav sig till känna och lämnade den nödvändiga informationen i tid och sade sig vilja ingå i stickprovet. Fyra av dessa fem företag tillverkare och exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Det femte företaget exporterade inte den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Samtliga fem företag betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades för stickprovsförfarandet. Indiens samarbetsgrad, dvs. exporten till unionen från de indiska samarbetsvilliga företagen uttryckt som andel av den totala indiska exporten till unionen, kunde inte beräknas eftersom den totala export till unionen under översynsperioden som de fem företagen uppgav var avsevärt högre än den volym som Eurostat registrerat för all export från Indien, av de anledningar som anges i skälen 21-23.
(11)
Stickprovet valdes efter överenskommelse med de indiska myndigheterna och omfattade de fyra företag som rapporterade exportförsäljning till unionen. Två av de fyra företagen i stickprovet var varandra närstående. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen var bara en exporterande tillverkare samarbetsvillig, och den omfattas för närvarande av en individuell antidumpningstull. Det erinras vidare om att inga av de indiska exporterande tillverkarna var samarbetsvilliga i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, varför slutsatserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundades på tillgängliga uppgifter.
(12)
Arton unionstillverkare (de femton klagandena och tre ytterligare tillverkare, som tillsammans står för 78 % av unionens totala tillverkning) lämnade de begärda uppgifterna och bad att få ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fem unionstillverkare som representerade ca. 40 % av unionsindustrin enligt definitionen i skäl 40 och omkring hälften av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i unionen. Urvalet baserades på den största representativa försäljningsvolym och geografiska täckning av tillverkare i unionen som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. En av de fem valda unionstillverkarna inledde sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför dess uppgifter inte användes vid bedömningen av skadeindikatorernas utveckling för att analysen inte skulle förvanskas. Uppgifterna för de andra fyra unionstillverkarna i stickprovet som användes för bedömningen av den utvecklingen var dock representativa.
(13)
Kommissionen sände frågeformulär till de fem valda unionstillverkarna samt till de fyra valda indiska exporterande tillverkarna.
(14)
Svar på frågeformulären mottogs från alla unionstillverkarna i stickprovet. Av de fyra indiska exporterande tillverkarna i stickprovet slutade en att samarbeta, medan de andra tre (varav två var varandra närstående) svarade på frågeformuläret inom angiven tid. Därför utgjordes det slutliga stickprovet av indiska exporterande tillverkare av de tre indiska företag som svarade på frågeformuläret.
5. Kontroll av de uppgifter som inkommit
(15)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa fortsatt, eller sannolikheten för återkommande, dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
5.1 Exporterande tillverkare i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionstillverkare
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grekland),
-
Lanex A.S. (Tjeckien),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(16)
Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och beskrivs som följer: surrningsgarn, tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast av polyeten eller polypropen eller försedda med hölje av gummi eller plast av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m). Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19. Den berörda produkten har ett stort antal marina och industriella användningsområden, särskilt inom sjöfart (framför allt vid förtöjning) och fiskeindustri.
(17)
En berörd part hävdade att sådana förtöjningsrep som avses ovan inte kan betraktas som ingående i definitionen av den berörda produkten, eftersom de på grund av de splitsar som fogats till repen i stället borde deklareras som ”varor av tågvirke” enligt ett annat KN-nummer (se även skäl 23). Det bör dock framhållas att hänvisningen till förtöjningsrep endast görs i samband med den berörda produktens olika tillämpningar, medan själva produkten definieras som rep av syntetfibrer enligt skäl 16.
2. Likadan produkt
(18)
Såsom framgick av den ursprungliga undersökningen och bekräftas genom denna undersökning har den berörda produkten samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som, och är i alla avseenden identisk med, de rep av syntetfibrer som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Indien på deras inhemska marknad och de som tillverkas och säljs av unionstillverkarna i unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
(19)
En berörd part har hävdat att den produkt som unionsindustrin tillverkar inte är jämförbar med den berörda produkten eftersom unionstillverkarna har börjat använda ett nytt slags råmaterial vid namn dyneema, som är mycket dyrare än andra råmaterial, och att produkter som tillverkats av det har mycket högre beständighet. Det stämmer att de indiska tillverkarna i stickprovet inte använder detta råmaterial. Det bör dock först och främst noteras att de aktuella produkterna endast utgör en liten del av de produkter som unionstillverkarna säljer. Det stämmer visserligen att denna fibertyp används allt oftare av unionstillverkarna, men rep av dyneema står bara för en liten andel av unionens tillverkning. Så även om den avsevärda skillnaden i råvarukostnader (potentiellt omkring 25-30 gånger dyrare) kan påverka bland annat skadeindikatorn för unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, förblir inverkan av rep av dyneema på den totala bedömningen begränsad på grund av den överväldigande volymen av rep av standardkvalitet som tillverkas i unionen. För det andra bygger alla beräkningar i denna översyn vid giltighetstidens utgång på en jämförelse av motsvarande produkttyper, där olika råmaterial beaktas. Beräkningarna kan därför inte snedvridas av skillnader i produktmixen. Under alla omständigheter har produkter som tillverkas med dyneema som råmaterial fortfarande samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som den berörda produkten. Detta påstående avvisades således.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(20)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes.
1. Importvolym
(21)
Enligt uppgifter från Eurostat var importvolymen för den berörda produkten från Indien obetydlig under hela den berörda perioden. Under översynsperioden var importvolymen från Indien 31 ton, dvs. lägre än 0,1 % av unionens förbrukning under översynsperioden.
(ton)
2006
2007
2008
ÖP
Indien
3
4
19
31
Import av den berörda produkten från Indien, källa: Comext
(22)
Enligt styrkta uppgifter levererade dock de tre företagen i stickprovet betydligt högre volymer av den berörda produkten till unionen under översynsperioden än de volymer som redovisats för Eurostat. Här bör erinras om att under den ursprungliga undersökningen lade importörerna fram uppgifter som visade att en viss mängd av den berörda produkten med ursprung i Indien inte hade övergått till fri omsättning på unionens marknad utan förvarades i tullager och såldes till havsgående fartyg eller offshoreplattformar. En klagande tillverkare upprepade detta argument under den här översynen. Eftersom leverantörer av fartygsmateriel inte samarbetade under denna översyn, kunde påståendet inte kontrolleras. Enligt den kundförteckning som de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade var det dock uppenbart att merparten av kunderna faktiskt var leverantörer inom fartygs-, sjöfarts- och offshorenäringarna i unionens hamnar. Således verkar det klarlagt att skillnaden mellan statistiken och de uppgivna uppgifterna beror på sådan försäljning.
(23)
Det bör också nämnas att det i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång framfördes påståenden om kringgående. Klaganden hävdade i detta sammanhang att vissa volymer av rep av syntetfibrer från Indien fördes in i unionen enligt KN-rubrik 5609 (Varor […] av surrningsgarn eller av tågvirke) som inte omfattas av åtgärder. Inga uppgifter framkom dock under denna översyn till stöd för denna uppfattning.
(24)
Således anses att 31 ton av den berörda produkten faktiskt importerades från Indien till unionens tullområde under översynsperioden. Vad gäller stickprovets tre indiska tillverkares bestyrkta exportförsäljning till unionens hamnar, som inte övergått till fri omsättning på unionsmarknaden, är denna försäljning att anse som en del av Indiens export till andra tredjeländer.
(25)
Eftersom det saknades några beaktansvärda importvolymer från Indien till unionen, utgjorde dessa ingen grund för en representativ bedömning av sannolikheten av att dumpning eller skada skulle fortsätta. Med tanke på den begränsade faktiska importen kan det inte konstateras att någon skadevållande dumpning från Indien över huvud taget förekom under översynsperioden. Bedömningen inriktades därför på sannolikheten att dumpning och skada skulle återkomma om åtgärderna tilläts löpa ut.
2. Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas
2.1 Produktionskapacitet
(26)
Det har undersökts om det fanns outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet som skulle göra det möjligt att återuppta den dumpade exporten om åtgärderna upphävdes.
(27)
Det har konstaterats att stickprovets tre exporterande tillverkares produktionskapacitet ökade markant mellan 2007 och översynsperioden, medan kapacitetsutnyttjandet sjönk under samma tid. De tre företagens outnyttjade kapacitet var omkring 75 % av unionens tillverkning under översynsperioden. Detta tyder på att det är sannolikt att exportvolymen till unionen kommer att öka om åtgärderna fick löpa ut.
(28)
Beträffande andra tillverkare av rep av syntetfibrer i Indien är det känt att Garware, det företag som slutande att samarbeta efter stickprovsförfarandet, är en stor tillverkare som enligt sin officiella webbplats har avsevärd produktionskapacitet. I ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång nämns dessutom fyra andra stora indiska tillverkare. Det finns också flera medelstora och små indiska tillverkare som främst säljer på den inhemska marknaden. Då dessa indiska tillverkare inte samarbetat är deras produktionskapacitet inte känd, men det kan antas att de utvecklats på ett liknande sätt som de samarbetsvilliga företaget och således har ytterligare outnyttjad kapacitet.
(29)
Efter utlämnandet av resultaten ifrågasatte alla indiska tillverkare i stickprovet uppgifterna om deras sammanlagda outnyttjade kapacitet. De uppgifterna lämnades dock av företagen själva och kontrollerades på plats hos vart och ett av dem. Dessa påståenden tillbakavisades därför.
2.2 Försäljningsvolym till unionens hamnar och till andra exportmarknader
(30)
Stickprovets tre exporterande tillverkare har en exportvolym till andra tredjeländer, inklusive unionens hamnar som inte räknas till unionens tullområde, som är omfattande och ökade med omkring 80 % under skadeundersökningsperioden, och utgjorde nästan hälften av de exporterande tillverkarnas totala försäljning under översynsperioden.
(31)
Den faktiska importen till unionen har så gott som helt upphört sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Det måste dock påpekas att tillverkarna i stickprovet ökade sin exportvolym till unionens hamnar under skadeundersökningsperioden från 61 till 785 ton. Eftersom faktisk importförsäljning till unionen delvis sker via samma kanaler som försäljningen till unionens hamnar, kan denna ökande verksamhet på tröskeln till unionsmarknaden tyda på att de indiska tillverkarna i stickprovet - och kanske även andra - i avsaknad av åtgärder mycket snabbt skulle kunna börja sälja stora mängder av den berörda produkten på unionens marknad.
(32)
Med tanke på de indiska tillverkarnas ovannämnda exportinriktning och deras ökande närvaro i unionens hamnar kan det konstateras att det är mycket sannolikt att den indiska exporten till unionen skulle öka avsevärt om åtgärderna fick löpa ut.
(33)
Efter utlämnandet av översynens resultat påpekade en indisk tillverkare att den indiska exporten är mycket diversifierad världen över, på marknader med tillväxtpotential, varför exporten till unionen inte skulle återupptas i någon större omfattning om åtgärderna fick löpa ut. Det medges att vissa indiska tillverkare kan ha diversifierat sin exportförsäljning till nya marknader, men det kan inte anses tillräckligt för att ändra slutsatserna som dragits på ovannämnda underlag.
2.3 Förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och normalvärdet
(34)
En preliminär dumpningsberäkning gjordes på grundval av stickprovets tre exporterande tillverkares styrkta försäljning till unionshamnarna, som även om den är att betrakta som export till tredje land ger en fingervisning om vad indiska rep av syntetfibrer skulle kunna kosta i avsaknad av tull. Normalvärdena baserades på inhemska priser på den indiska marknaden. På grundval av dessa värden konstaterades dumpning för två av de tre indiska tillverkarna i stickprovet. Dumpningsmarginalen konstaterades vara i genomsnitt 10 %, vilket kan betraktas som signifikant om än mycket lägre än den som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen.
(35)
En jämförelse av de priser som de tre exporterande tillverkarna lyckats utverka på andra marknader i tredjeländer (utom försäljning till unionens hamnar) med deras inhemska priser visade liknande resultat, även om de således beräknade dumpningsmarginalerna var lägre.
(36)
Efter utlämnandet av den här undersökningens resultat hävdade en indisk tillverkare att ingen dumpning konstaterats för indisk import till unionen. Det förekom dock nästan ingen faktisk import heller. Dessutom konstaterades dumpning för både försäljning till unionens hamnar och till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför.
(37)
En annan berörd part hävdade att de dumpningsmarginaler som konstaterats i denna översyn inte kan anses vara signifikanta i jämförelse med rådande tullsatser, på grund av den avsevärda skillnaden i arbetskraftskostnader mellan EU och Asien. Det bör dock framhållas att arbetskraftskostnaderna i unionen saknar betydelse för beräkningen av dumpningsmarginalen.
3. Slutsats beträffande sannolikheten för att dumpningen återkommer
(38)
På grundval av ovanstående bedömning dras slutsatsen att de exporterande tillverkarna har omfattande produktionskapacitet för att åter börja exportera till unionen om åtgärderna får löpa ut. Beträffande priserna befanns två tillverkare i urvalet sälja till dumpat pris till andra tredjeländer. Dessutom finns det, inräknat Garware som slutade samarbeta, ytterligare fem stora exporterande tillverkare angivna i klagomålet, som enligt tillgängliga uppgifter kan antas följa tendensen hos de företag som befunnits sälja varor till dumpat pris till andra tredjeländer.
(39)
Tecknen som tyder på att de indiska exporterande tillverkarna har kvar ett strategiskt intresse på unionsmarknaden, vilket visas av deras ökande exportvolymer till unionens hamnar, i kombination med den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten, gör det sannolikt att de skulle återuppta en omfattande export till unionen om åtgärderna löpte ut. Med hänsyn tagen till de indiska exportörernas prissättning på marknaderna i tredjeländer är det högst sannolikt att exporten skulle återupptas till dumpade priser. Slutsatsen är därför att det är troligt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(40)
De unionstillverkare som står för unionens totala produktion utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Antalet unionstillverkare är uppskattningsvis omkring 40.
(41)
De femton unionstillverkare för vars räkning den sökande sammanslutningen lämnade en ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång lämnade information för urvalet av stickprov enligt tillkännagivandet om inledande, vilket också tre andra unionstillverkare gjorde. Som sägs i skäl 12 gjordes en mer ingående undersökning av ett stickprov av fem tillverkare som utgör omkring 40 % av unionsindustrin. Stickprovet bestod av följande företag:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grekland),
-
Lanex A.S. (Tjeckien),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).
(42)
Som sägs i skäl 12 stod de 18 samarbetsvilliga unionstillverkarna för 78 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden.
E. SITUATION PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen på EU-marknaden
(43)
Unionens förbrukning av rep av syntetfibrer bestämdes med utgångspunkt i unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden (inklusive icke-samarbetsvilliga unionstillverkares försäljning enligt den klagande sammanslutningens skattning) plus all import till unionen enligt Eurostat.
(44)
På denna grund kan det konstateras att unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 7 %. Försäljningen ökade med 16 % från 2006 till 2007 och minskade därefter med 20 % mellan 2007 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Total förbrukning i unionen (ton)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet), Eurostat (import)
2. Import från Indien
(45)
Som sägs i skäl 21 var den faktiska indiska importen till unionen försumbar under skadeundersökningsperioden på grund av de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna.
(46)
Som sägs i skäl 22 har dock de indiska tillverkarna ökat sin närvaro på tröskeln till unionsmarknaden genom export till unionshamnar som ligger utanför unionens tullområde och därför undangår den antidumpningstullen.
3. Volym och priser för indisk export till andra tredjeländer
(47)
Eftersom den faktiska indiska exporten till unionen var försumbar jämfördes istället priserna för indisk export till andra tredjeländer (inklusive export till unionshamnar utanför unionens tullområde) och försäljningspriserna i unionen för de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(48)
På så sätt konstaterades att de indiska tillverkarna exporterade till tredjeländer till avsevärt lägre priser än unionsindustrins priser. Den prisskillnad som konstaterades på detta sätt uppgick som mest till 46 % och låg i medeltal på 18 %.
(49)
Värden på den indiska exporten till andra tredjeländer ökade med över 30 % under skadeundersökningsperioden. Sådan försäljning stod för nästan hälften av den totala omsättningen för de indiska exporterande tillverkarna i stickprovet under översynsperioden.
4. Import från andra länder
(50)
Trots den minskade förbrukningen på 7 % på unionsmarknaden ökade volymen av importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden med 18 %. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 17 % till 22 %.
(51)
Det bör noteras att import från Kina ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden och uppnådde en marknadsandel på 8,6 % (en ökning från 2006 då den låg på 5,5 %). Även om en exakt jämförelse inte kunde göras eftersom Eurostats uppgifter är generella och inte uppdelade efter varutyp, förefaller det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten till unionen vara avsevärt högre än det genomsnittliga priset på den indiska exporten. Dessutom förefaller de kinesiska importvarornas priser överensstämma med unionsindustrins priser.
(52)
Importen från Sydkorea till unionen låg under skadeundersökningsperioden konstant på en marknadsandel på omkring 3 %. Volymen för den importen har dessutom minskat med 6 % på grund av den minskade förbrukningen.
(53)
Import från andra tredjeländer utgjorde mindre än 2 % av marknadsandelen på unionsmarknaden för rep av syntetfibrer under översynsperioden.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
5.1 Inledande anmärkningar
(54)
Alla skadeindikatorer i artikel 3.5 i grundförordningen har analyserats. Indikatorerna för försäljningsvolym och unionstillverkarnas marknadsandel har analyserats med utgångspunkt i uppgifter som samlats in för alla unionstillverkare, dvs. unionsindustrin. Analysen av alla andra skadeindikatorer bygger på uppgifter från unionstillverkarna i stickprovet, som kontrollerats på plats hos varje företag enligt skäl 15. Som sägs i skäl 12 inledde en av unionstillverkarna sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför deras uppgifter inte användes vid analysen av skadeindikatorernas utveckling för att undvika förvanskningar av den utvecklingen.
5.2 Unionsindustrins försäljningsvolym
(55)
Unionsindustrins försäljning minskade väsentligt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som sägs i skäl 44 minskade unionsförbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden, och en särskilt markant nedgång inleddes från och med 2007. Det bör framhållas att unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskat snabbare än förbrukningsminskningen.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen (ton)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)
5.3 Unionsindustrins marknadsandel
(56)
Utvecklingen som skisseras i föregående skäl och ovanstående tabell medförde att unionsindustrin tappade marknadsandelar mellan 2006 och översynsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt och uppgick till 4,6 procentenheter.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)
(57)
Det bör noteras att unionsindustrins ovannämnda förlust av marknadsandelar till stor del berodde på den kinesiska importens ökande marknadsandel (se skäl 50).
5.4 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(58)
Samtidigt med försäljningsvolymens utveckling har också produktionsvolymen för unionstillverkarna i stickprovet minskat i jämförbar takt med 17 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 5 % under samma tid. Detta ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 20 % mellan 2008 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsutnyttjande (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.5 Lager
(59)
Vad gäller lager kan sägas att tillverkare av rep av syntetfibrer i allmänhet har en tämligen låg lagerhållning eftersom produktionen mestadels sker på beställning. Det kunde konstateras att lagren i medeltal under skadeundersökningsperioden minskade, särskilt under översynsperioden, vilket främst berodde på minskad tillverkning av rep av syntetfibrer.
2006
2007
2008
ÖP
Utgående lager (ton)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.6 Försäljningspriser
(60)
Det genomsnittliga priset på den likadana produkten som säljs i unionen av unionstillverkarna i stickprovet ökade något under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning (euro/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
(61)
Det bör dock noteras att ovanstående genomsnittliga försäljningspriser är beräknade för alla produkttyper, inklusive rep av syntetfibrer av den högsta kvaliteten såsom rep med dyneema som råvara. Prisskillnaderna mellan dessa produkttyper är mycket stora (se skäl 19). På senare år har unionsindustrin ökat tillverkningen av produkter med högt förädlingsvärde. Det innebär att rep av syntetfibrer av den kvaliteten utgör en ökande del i produktmixen. Dessa ändringar av produktmixen är en av anledningarna till att unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning ökat.
5.7 Lönsamhet
(62)
Delvis tack vare de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare diversifiering av produktmixen har unionstillverkarna i stickprovet kunnat bibehålla en stabil och sund lönsamhetsnivå under hela skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins lönsamhet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.8 Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(63)
Investeringarna var tämligen stora 2006 och 2007, varefter de minskade till hälften av de tidigare nivåerna. Under översynsperioden gjordes knappt några investeringar alls.
2006
2007
2008
ÖP
Nettoinvesteringar (euro)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.9 Avkastning på investeringar
(64)
På samma sätt som den stabila tendensen för lönsamheten ökade även avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Avkastning på investeringar (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.10 Kassaflöde
(65)
Unionstillverkarna i stickprovet hade ett förhållandevis stabilt kassaflöde under skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Kassaflöde (euro)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.11 Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader
(66)
Sysselsättningsläget hos unionstillverkarna i stickprovet utvecklades positivt 2006-2008. Från och med 2008 till och med översynsperioden minskade dock sysselsättningen på grund av minskad efterfrågan på marknaden. Den minskade efterfrågan ledde till minskad tillverkning och till minskad produktivitet mellan 2008 och översynsperioden. De årliga lönekostnaden per anställd ökade till och med 2008 och minskade sedan något under översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Sysselsättning (personer)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Årliga lönekostnader per anställd (euro)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton per anställd)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.12 Tillväxt
(67)
Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionsförbrukningen med 7 % (se skäl 44), men unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 12 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 6 procentenheter (se skälen 55 och 56). Samtidigt förblev den faktiska volymen av indisk import försumbar på grund av de gällande åtgärderna, men volymen av import från andra länder ökade med 18 % (främst på grund av import från Kina) som lade under sig ytterligare 5 procentenheters marknadsandel (se skäl 50). Det konstateras därför att unionsindustrin påverkades mer av den minskade förbrukningen och därför genomgick en mer omfattande förlust av försäljningsvolym än andra marknadsaktörer.
5.13 Dumpningsmarginalens omfattning
(68)
Ingen dumpningsmarginal har kunnat fastställas, eftersom importen av den berörda produkten från Indien var försumbar under översynsperioden. Det bör dock noteras att indisk export till unionens hamnar, som inte behöver tullklareras, har ökat väsentligt och att en del av denna försäljning befanns ske till dumpade priser.
5.14 Återhämtning från tidigare dumpning
(69)
Det undersöktes huruvida unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att unionsindustrin redan i hög grad kunnat återhämta sig från de verkningarna, eftersom de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna hade varit i kraft länge.
5.15 Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(70)
Tack vare att verkningsfulla antidumpningstullar tillämpats på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien tycks unionsindustrin i hög grad ha återhämtat sig från verkningarna av tidigare skadevållande dumpning.
(71)
Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en stabil situation. Även om vissa skadeindikatorer för unionstillverkarnas finansiella resultat, särskilt lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde, förefaller visa på en stabil utveckling, visar andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande och investeringar, tydligt att unionsindustrins situation fortfarande var utsatt vid slutet av översynsperioden. Efter utlämnande av den här undersökningens resultat gjorde en indisk tillverkare gällande att unionsindustrin inte lidit någon skada under översynsperioden. I detta sammanhang bör noteras att det inte har sagts att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada under översynsperioden. I stället var den slutsatsen som drogs av översynens resultat att några av indikatorerna visade på ett stabilt läge, medan andra tydde på att skada hade vållats.
(72)
Några parter hävdade att vissa skadeindikatorers negativa utveckling inte berodde på indisk import utan på den globala ekonomiska krisen och den kinesiska importens ökande marknadsandel. Här bör det noteras att vissa indikatorers negativa utveckling inte har sagts bero på den så gott som obefintliga indiska importen. Dessutom granskades den kinesiska importens ökning, och den påverkade inte bedömningen av sannolikheten för att skadevållande dumpning skulle återkomma.
(73)
Beträffande unionsindustrins allmänna lönsamhet kan anföras att den gradvisa introduktionen av olika produkter med högt förädlingsvärde på marknaden, både i unionen och i tredjeländer, förefaller gynnsam för unionsindustrins långsiktiga konkurrenskraft, eftersom antalet tillverkare som producerar rep av syntetfibrer med den höga kvaliteten för närvarande är begränsat på världsmarknaden.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
(74)
Som sägs i skäl 25 var importvolymen av den berörda produkten från Indien försumbar under översynsperioden, varför analysen inriktades på sannolikheten för att dumpningen och skadan skulle återkomma.
(75)
Som sagts i skälen 26-28 förfogar de indiska exporterande tillverkarna över enorm outnyttjad kapacitet. Som sägs i skälen 30-32 är dessutom de indiska tillverkarna starkt inriktade på och har starka incitament att sälja sina varor i stora mängder på export. Som sägs i skäl 31 har de indiska tillverkarna en stark och tilltagande närvaro i unionens hamnar. Av dessa anledningar kan det konstateras att import från Indien till unionen högst sannolikt kan nå stora volymer på kort tid om åtgärderna skulle få löpa ut.
(76)
Som sägs i skälen 34 och 35 är det i avsaknad av åtgärder sannolikt att den indiska importen återupptas till dumpade priser. Som sägs i skälen 47 och 48 konstaterades också att de indiska tillverkarnas försäljningspris i genomsnitt är 18 % lägre än unionsindustrins priser (och prisskillnaden kan i vissa fall uppgå till 46 %) vilket tycks tyda på att de indiska tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt skulle exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till avsevärt lägre priser än unionsindustrin, eller med andra ord att de sannolikt skulle underskrida unionstillverkarnas försäljningspriser.
(77)
Av de anledningarna kan slutsatsen dras att i avsaknad av åtgärder är det högst sannolikt att den indiska importen av den berörda produkten skulle återupptas i väsentlig omfattning till priser som avsevärt skulle underskrida unionsindustrins priser.
(78)
Med tanke på unionsindustrins förhållandevis utsatta situation, enligt skälen 71 och 72, är det sannolikt att en potentiellt massiv återupptagen indisk import till priser som underskrider unionens priser får skadevållande verkningar på unionsindustrins situation. Särskilt torde en omfattande återupptagen dumpad import leda till att unionsindustrin förlorar mer marknadsandelar och försäljningsvolym, vilket i sin tur leder till minskad tillverkning och sysselsättning. Detta i förening med det avsevärda pristrycket på grund av en import som underskrider unionsindustrins försäljningspriser skulle leda till en snabb och allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.
(79)
Mot bakgrund av detta kan det fastställas att det, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, är troligt att skadan återkommer genom förnyad dumpad import av den berörda produkten från Indien.
G. UNIONSINTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(80)
Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet.
(81)
Unionsintresset fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten.
(82)
Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.
(83)
På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna.
2. Unionsindustrins intressen
(84)
Som sägs i skälen 56 och 73 kunde unionsindustrin bibehålla en avsevärd om än krympande marknadsandel samtidigt som den diversifierade sin produktmix med rep av syntetfibrer av högre kvalitet. Unionsindustrin kan därför sägas ha förblivit strukturellt lönsam.
(85)
Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation i skälen 70-72 ovan och i enlighet med argumenten om sannolikheten för att skadan skulle återkomma i skälen 74-79 kan det också konstateras att unionsindustrins ekonomiska läge torde försämras allvarligt om antidumpningstullarna fick löpa ut, vilket skulle leda till att väsentlig skada skulle återkomma.
(86)
Med tanke på de förväntade volymerna och priserna på import av den berörda produkten från Indien skulle unionsindustrin löpa en allvarlig risk. Som sägs i skäl 78 skulle sådan import ytterligare försämra unionsindustrins marknadsandelar, försäljningsvolym och sysselsättning och även pressa ned dess priser, vilket i förlängningen skulle försämra dess lönsamhet i likhet med de negativa nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
(87)
Av ovanstående anledningar och då inget tyder på motsatsen dras slutsatsen att ett bibehållande av de befintliga åtgärderna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.
3. Icke-närstående importörers/handlares intressen
(88)
Kommissionen sände frågeformulär till tio icke-närstående importörer och handlare. Bara ett av dessa företag svarade och uttryckte sina invändningar mot ärendet. Eftersom företaget är närstående en indisk tillverkare av rep av syntetfibrer kan det dock inte betraktas som en icke-närstående importör. Eftersom företaget är en närstående importör är dess intresse naturligt knutet till dess närstående indiska tillverkares intresse.
(89)
Under de omständigheterna konstateras att inga tvingande skäl förefaller föreligga som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna i hög grad skulle påverka de berörda icke-närstående importörerna eller handlarna negativt.
4. Användarnas intresse
(90)
Kommissionen sände en skrivelse till en intresseorganisation för användare av den berörda produkten. Ingen användare lämnade något fullständigt ifyllt frågeformulär som svar, och inga skriftliga inlagor inkom från organisationen.
(91)
Eftersom användarna inte varit samarbetsvilliga och eftersom antidumpningsåtgärdernas effekter torde vara försumbara jämfört med andra kostnader för de huvudsakliga avnämarindustrierna, såsom varvsindustri, verkstadsindustri och drift av offshoreplattformar, dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha väsentlig negativ verkan på de användarna.
5. Slutsats
(92)
Om åtgärderna bibehålls kan det förväntas garantera att den dumpade indiska importen inte återupptas på unionsmarknaden i väsentliga volymer på kort tid. Därigenom kan unionsindustrin fortsätta att dra nytta av konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och en minskad risk för nedläggningar och minskad sysselsättning. Dessa gynnsamma effekter förväntas också trygga förutsättningarna för unionsindustrin att ta fram innovativa produkter med högre teknikinnehåll för nya, specialiserade tillämpningar.
(93)
Det bör också framhållas att efter beaktande av importörers, handlares och användares intressen i unionen förefaller inga tvingande skäl föreligga som gör att ett bibehållande av åtgärderna skulle få en betydande negativ inverkan.
(94)
Mot bakgrund av dessa slutsatser när det gäller hur fortsatta åtgärder påverkar olika aktörer på unionsmarknaden dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte strider mot unionens intresse.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(95)
Mot denna bakgrund, bl.a. de indiska tillverkarnas enorma outnyttjade kapacitet, deras starka exportinriktning och växande närvaro på tröskeln till unionsmarknaden, deras priser vid export till andra tredjeländer som befanns ligga under normalvärdet och också långt under unionsindustrins priser under översynsperioden samt unionsindustrins relativt utsatta situation, är det sannolikt att skadevållande dumpning från Indien skulle återupptas om åtgärderna fick löpa ut.
(96)
Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls i sin nuvarande form. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter, men ingen lämnade synpunkter som skulle ha motiverat att slutsatserna ändrades. Påståendena i samband med utlämnandet av resultat har behandlats i respektive skäl i denna förordning.
(97)
Av detta följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningstullar som införs genom förordning (EG) nr 1736/2004 bör bibehållas.
(98)
Utan att bortse från att det har fastställts att det är sannolikt att skadevållande dumpning skulle återkomma, råder dock särskilda omständigheter i detta förfarande, bland annat det förhållandet att åtgärderna varit i kraft under lång tid och redan förlängts en gång och att den faktiska importen från Indien varit mycket liten som sägs i skälen 21-24. Dessa sakförhållanden bör återspeglas i de ännu en gång förlängda antidumpningsåtgärdernas giltighetstid, som bör vara tre år. Efter utlämnandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att åtgärderna borde förlängas med fem år och att de ovanstående argumenten för en kortare förlängning var omotiverade.
(99)
I normalfallet förlängs åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen i fem år. Vid undersökningen konstaterades att unionsindustrin fortfarande befann sig i ett utsatt läge i slutet av översynsperioden, då den haft ekonomiska svårigheter länge, vilket även konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Därför har industrin ännu inte helt återhämtat sig från den skadevållande dumpningen. Ett antal skadeindikatorer visar dock att åtgärderna redan medfört vissa väsentliga förbättringar. Av analysen av detta komplicerade läge dras slutsatsen att en fullständig, genomgripande återhämtning från den skadevållande dumpningens tidigare effekter troligen kommer att ske inom en kortare tid än normalperioden på fem år. Bedömningen gjordes att en period på tre år torde vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende, mot bakgrund av den samlade skadebedömningen och marknadens sannolika utveckling med åtgärderna bibehållna. Av dessa anledningar förefaller det inte motiverat at bibehålla åtgärderna under en längre tid.
(100)
Således konstateras att en förlängning av åtgärderna i hela femårsperioden inte helt stöds av de fakta som framkommit under översynen, och att åtgärderna därför inte bör gälla längre än tre år.
(101)
Den individuella antidumpningstullsats som anges i artikel 2 i denna förordning fastställdes på grundval av den ursprungliga undersökningens resultat. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på ”övriga företag”) är således endast tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien tillverkade av företaget, och således av den särskilda juridiska person som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1, inbegripet enheter som är närstående den som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats, utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen.
(102)
Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av surrningsgarn och tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast, av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19.
2. Följande antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tullsats
Taric-tilläggsnummer
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Övriga företag
82,0 %
8900
3. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska gälla i tre år.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.