NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
RÅDETS FÖRORDNING (EURATOM) nr 139/2012
av den 19 december 2011
om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i indirekta åtgärder inom Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012-2013)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artiklarna 7 och 10,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, som avgivits efter samråd med Vetenskapliga och tekniska kommittén,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
med beaktande av revisionsrättens yttrande, och
av följande skäl:
(1)
Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram för verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012-2013) (nedan kallat ramprogrammet) antogs genom rådets beslut 2012/93/Euratom (3). Kommissionen har ansvaret för att säkerställa genomförandet av ramprogrammet och de särskilda programmen, inbegripet det som rör de finansiella aspekterna.
(2)
Ramprogrammet bör genomföras i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (nedan kallad budgetförordningen), och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5).
(3)
Ramprogrammet bör också genomföras i enlighet med reglerna för statligt stöd, framför allt reglerna för statligt stöd till forskning och utveckling, för närvarande gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (6).
(4)
Ramprogrammet bibehåller den allmänna inriktningen och principerna från gemenskapens sjunde ramprogram, som antogs genom rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet på området forskning och utbildning inom kärnenergiområdet (2007-2011) (7).
(5)
Reglerna för företags, forskningscentrums och universitets deltagande bör skapa sammanhängande övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med hänsyn till behovet av god tillgänglighet för alla som deltar genom förenklade förfaranden, i enlighet med proportionalitetsprincipen.
(6)
Ramprogrammet bör omfattas av kommissionens initiativ för att förenkla genomförandet av forskningsramprogrammen som ingår i kommissionens beslut K(2011) 174 av den 24 januari 2011 om tre åtgärder för att förenkla genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG och rådets beslut nr 2006/970/Euratom. Kommissionens beslut ändrar den mall för bidragsavtal som antogs enligt rådets beslut 2006/970/Euratom.
(7)
Dessa regler bör även fortsättningsvis underlätta utövandet av immateriella rättigheter som en deltagare förvärvat, varvid hänsyn även ska tas till det sätt på vilket deltagaren är organiserad internationellt sett, samtidigt som de andra deltagarnas och gemenskapens berättigade intressen skyddas.
(8)
Ramprogrammet bör främja deltagande av regionerna i unionens yttersta randområden samt av ett stort antal olika företag, forskningscentrum och universitet.
(9)
För enhetlighetens och tydlighetens skull bör den definition på mikroföretag samt små och medelstora företag som finns i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (8) tillämpas.
(10)
Minimikrav för deltagande bör fastställas, både allmänt och för specifika indirekta åtgärder i ramprogrammet.
(11)
Alla rättsliga enheter bör kunna delta, under förutsättning att minimikraven är uppfyllda. Ett deltagande över minimum bör säkerställa ett effektivt genomförande av den indirekta åtgärden i fråga.
(12)
Internationella organisationer för utveckling av samarbete inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet i Europa som till stor del består av medlemsstater eller associerade länder bör uppmuntras att delta i ramprogrammet.
(13)
Rättsliga enheter etablerade i tredjeländer samt internationella organisationer bör också kunna delta i enlighet med artikel 101 i fördraget. Detta deltagande bör emellertid motiveras av att bidraget till ramprogrammets därmed blir större.
(14)
Enligt artikel 198 i fördraget har rättsliga enheter på medlemsstaternas utomeuropeiska territorier under deras jurisdiktion rätt att delta i ramprogrammet.
(15)
Villkor bör upprättas för beviljande av gemenskapsstöd till deltagare i indirekta åtgärder.
(16)
Det är nödvändigt för kommissionen att fastställa ytterligare regler och förfaranden, utöver de i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 samt i den här förordningen, för hanteringen av inlämning, bedömning och urval av förslag och beviljande av bidrag samt prövningsförfaranden för deltagarna. Framför allt bör regler upprättas för utnyttjande av oberoende experter.
(17)
Löptiden för ramprogrammet är begränsad till två år, medan unionens sjunde ramprogram, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (9), med liknande bestämmelser som i gemenskapens sjunde ramprogram, kommer att löpa parallellt fram till slutet av 2013. Det är därför lämpligt att tillämpa liknande regler som i unionens sjunde ramprogram och därmed undvika större förändringar för deltagarna.
(18)
Kommissionen bör fastställa ytterligare regler och förfaranden för ramprogrammet utöver dem som fastställts i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 för bedömningen av den rättsliga och ekonomiska bärkraften hos deltagare i ramprogrammets indirekta åtgärder. Sådana regler bör uppnå rätt jämvikt mellan skydd av unionens finansiella intressen och förenklande och underlättande av rättsliga enheters deltagande i ramprogrammet. I syfte att garantera enhetlig kontroll av deltagares existens och rättsliga status samt deras operationella och ekonomiska kapacitet, för alla indirekta åtgärder, och för att undvika stora förändringar för deltagarna, är det lämpligt att för ramprogrammet i indirekta åtgärder som får stöd i form av ett bidrag under unionens sjunde ramprogram eller under gemenskapens sjunde ramprogram tillämpa de regler, som antogs genom kommissionens beslut K(2007) 2466 av den 13 juni 2007.
(19)
I detta sammanhang reglerar budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 samt rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (10) bland annat skydd av unionens finansiella intressen, kamp mot bedrägerier och oegentligheter, förfaranden för återvinning av belopp som kommissionen ska kräva in, uteslutande från avtals- och bidragsförfaranden och därmed relaterade sanktioner samt revisioner, kontroller och inspektioner som genomförs av kommissionen och revisionsrätten.
(20)
Gemenskapens ekonomiska bidrag bör nå alla deltagare utan onödiga dröjsmål.
(21)
De överenskommelser som ingås för respektive åtgärd bör innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll av kommissionen eller av någon av kommissionen utsedd representant, liksom om revisioner som genomförs av revisionsrätten samt kontroller på plats utförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i enlighet med förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (11).
(22)
Kommissionen bör övervaka både indirekta åtgärder som genomförs inom ramen för ramprogrammet, och ramprogrammet och de särskilda programmen som sådana. I syfte att garantera effektiv och konsekvent övervakning och utvärdering av genomförandet av indirekta åtgärder bör kommissionen inrätta och upprätthålla ett lämpligt informationssystem.
(23)
Ramprogrammet bör återspegla och främja de allmänna principerna i kommissionens rekommendation 2005/251/EG av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (12), varvid deras frivilliga art bör respekteras.
(24)
Reglerna för spridning av forskningsresultat bör säkerställa, där så är lämpligt, att deltagarna skyddar de immateriella rättigheter som uppkommit i samband med åtgärderna, samt att de utnyttjar och sprider dessa resultat.
(25)
Dessa regler bör vara utformade så att deltagarna och i förekommande fall deras anknutna enheter som är etablerade i en medlemsstat eller i ett associerat land garanteras tillgång till information som de tillför projektet och till kunskap som den forskning som utförs i projektet leder fram till, i den mån detta krävs för att utföra forskningen eller utnyttja den kunskap den resulterar i, samtidigt som de rättigheter som innehavarna av immateriella rättigheter har respekteras.
(26)
Den garantifond för deltagarna som skapades under gemenskapens sjunde ramprogram och förvaltas av kommissionen bör fortsätta att tillämpas och bör täcka skulder som försumliga partner inte betalar tillbaka inom ramprogrammet. Inrättandet av denna fond har förenklat och underlättat deltagandet och skyddat unionens finansiella intressen på ett sätt som även är lämpligt för ramprogrammet.
(27)
Gemenskapsstöd till ett gemensamt företag som inrättats i enlighet med artiklarna 45-51 i fördraget omfattas inte av denna förordning.
(28)
Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
(29)
Gemenskapen bör tillhandahålla ekonomiskt stöd i enlighet med budgetförordningen, bland annat genom offentlig upphandling, i form av betalning för varor eller tjänster som fastställs genom kontrakt och väljs ut genom anbudsförfarande, bidrag, medlemskap i en organisation i form av medlemsavgift samt honorar för oberoende experter.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL 1
INLEDANDE BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte
I denna förordning fastställs reglerna för företags, forskningscentrums och universitets samt andra rättsliga enheters deltagande i åtgärder som vidtas av en eller flera deltagare med hjälp av finansieringsmetoder som anges i bilaga II till beslut 2012/93/Euratom (nedan kallade indirekta åtgärder).
Regler fastställs också i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (nedan kallad budgetförordningen) och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om gemenskapens ekonomiska bidrag till deltagare i indirekta åtgärder inom ramen för ramprogrammet.
Beträffande resultaten av den forskning som utförs inom ramen för ramprogrammet fastställs i denna förordning regler för förmedling av förgrundsinformation på alla lämpliga sätt, med undantag för det som ingår i formaliteterna för skydd av sådan information, inbegripet offentliggörande av förgrundsinformation oavsett medium (nedan kallat spridning).
Dessutom innehåller förordningen regler för direkt eller indirekt användning av förgrundsinformation för annan ytterligare forskning än den som omfattas av den indirekta åtgärden i fråga, eller för att utveckla, skapa och marknadsföra en produkt eller process eller för att utveckla och tillhandahålla en tjänst (nedan kallat utnyttjande).
I förordningen fastställs regler för licenser och användarrättigheter både avseende förgrunds- och bakgrundsinformation (nedan kallat nyttjanderätt).
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
1. rättslig enhet: en fysisk person, eller en juridisk person som upprättats i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller för etableringsorten, eller i enlighet med unionsrätten eller internationell rätt, vilken har status som juridisk person och har rätt att i eget namn utöva rättigheter och ha skyldigheter,
2. anknuten enhet: varje rättslig enhet som står under en deltagares direkta eller indirekta kontroll eller under samma direkta eller indirekta kontroll som deltagaren, varvid kontrollen utövas på något av de sätt som anges i artikel 7.2,
3. rättvisa och rimliga villkor: lämpliga villkor, inbegripet eventuella finansiella villkor, med hänsyn till de särskilda omständigheterna för ansökningen om nyttjanderätt, till exempel det faktiska eller potentiella värdet hos förgrunds- eller bakgrundsinformationen för vilken nyttjanderätt begärs och/eller det avsedda utnyttjandets omfattning, varaktighet eller andra särdrag,
4. förgrundsinformation: resultat, även information, oavsett om resultaten eller informationen kan skyddas eller ej, som uppkommer genom den indirekta åtgärden i fråga, inbegripet rättigheter förknippade med upphovsrätt, formskydd, patenträttigheter, växtförädlarrätt eller liknande typer av skydd,
5. bakgrundsinformation: information som innehas av deltagarna innan ett bidragsavtal ingåtts, och med sådan information förknippade upphovsrätter eller andra immateriella rättigheter för vilka ansökan har gjorts innan bidragsavtalet ingåtts, och som är nödvändig för att genomföra den indirekta åtgärden eller för att använda dess resultat,
6. deltagare: en rättslig enhet som bidrar till en indirekt åtgärd och som har rättigheter och skyldigheter gentemot gemenskapen,
7. forskningsorganisation: en rättslig enhet som etablerats som en organisation som drivs utan vinstsyfte och som har ett av sina huvudmål att bedriva forskning eller teknisk utveckling,
8. tredjeland: en stat som inte är medlemsstat,
9. associerat land: ett tredjeland som är part i ett internationellt avtal som ingåtts med Europeiska atomenergigemenskapen och som i enlighet med eller på grundval av detta avtal bidrar ekonomiskt till hela eller delar av ramprogrammet,
10. internationell organisation: en mellanstatlig organisation, annan än unionen, som enligt internationell offentlig rätt har status som juridisk person, samt särskilda organ som inrättats av en sådan internationell organisation,
11. internationell europeisk intresseorganisation: en internationell organisation, i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars främsta syfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa,
12. offentligt organ: en rättslig enhet som etablerats som offentligt organ enligt nationell lagstiftning, samt internationella organisationer,
13. små och medelstora företag: mikroföretag samt små och medelstora företag enligt kommissionens rekommendation 2003/361/EG,
14. arbetsprogram: en plan som kommissionen antar för genomförandet av ett särskilt program i enlighet med artikel 6 i rådets beslut 2012/94/Euratom av den 19 december 2011 om det särskilda program som ska genomföras genom indirekta åtgärder för genomförande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012 - 2013) (13),
15. finansieringssystem: mekanismerna för gemenskapens finansiering av indirekta åtgärder i enlighet med bilaga II till beslut 2012/93/Euratom.
I punkt 1 i första stycket ska hänvisningar till etableringsort för fysiska personer anses avse deras stadigvarande vistelseort.
Artikel 3
Konfidentialitet
Med förbehåll för villkoren i mallen till bidragsavtalet, mallen till utnämningsbrevet eller kontraktet ska kommissionen och deltagarna behandla uppgifter, kunskap och dokument som de får tillgång till som konfidentiell information.
KAPITEL II
DELTAGANDE
Artikel 4
Särskilda regler för forskning om fusionsenergi
Tillämpningen av de bestämmelser som ingår i detta kapitel ska inte påverka särskilda regler för verksamhet inom ramen för temaområdet Forskning om fusionsenergi som anges i kapitel IV.
AVSNITT 1
Minimikrav
Artikel 5
Allmänna principer
1. Företag, universitet eller forskningscentrum eller andra rättsliga enheter får, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land eller tredjeland, delta i en indirekt åtgärd under förutsättning att minimikraven i detta kapitel samt de krav som avses i artikel 11 är uppfyllda.
2. I fråga om sådana indirekta åtgärder som avses i artikel 6 eller 8, enligt vilka minimikraven kan uppfyllas utan att någon rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat deltar, är ett ytterligare krav för deras deltagande att målen i artiklarna 1 och 2 i fördraget stärks.
3. Det gemensamma forskningscentrumet (JRC) får delta i indirekta åtgärder på samma villkor och med samma rättigheter och skyldigheter som en rättslig enhet etablerad i en medlemsstat.
Artikel 6
Minimikrav
1. Minimikraven för indirekta åtgärder ska vara följande:
a)
Minst tre rättsliga enheter etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land ska delta varav ingen får vara etablerad i samma medlemsstat eller associerade land som någon av de båda andra.
b)
De tre rättsliga enheterna ska vara oberoende av varandra i enlighet med artikel 7.
2. Om en av deltagarna är det gemensamma forskningscentrumet, en internationell europeisk intresseorganisation eller en enhet som upprättats i enlighet med unionens rätt, ska denna, vid tillämpningen av punkt 1 a, anses vara etablerad i en annan medlemsstat eller ett annat associerat land än övriga deltagare i samma åtgärd.
Artikel 7
Oberoende
1. Två rättsliga enheter ska anses vara oberoende av varandra om ingen av dem står under direkt eller indirekt kontroll av den andra eller under samma direkta eller indirekta kontroll som den andra.
2. Vid tillämpningen av punkt 1 kan kontroll framför allt utövas på något av följande sätt:
a)
Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av den berörda rättsliga enheten aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i den enheten.
b)
Direkt eller indirekt, faktiskt eller rättsligt, innehav av rätten att fatta beslut i den berörda rättsliga enheten.
3. Följande förhållanden mellan rättsliga enheter ska emellertid inte i sig anses utgöra ett kontrollförhållande:
a)
Samma offentliga investeringsföretag, institutionella investerare eller riskkapitalbolag innehar direkt eller indirekt mer än 50 % av det nominella värdet av aktiekapitalet eller majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt.
b)
De berörda rättsliga enheterna ägs eller kontrolleras av samma offentliga organ.
Artikel 8
Samordnings- och stödåtgärder samt fortbildning och karriärutveckling för forskare
För samordnings- och stödåtgärder samt åtgärder avseende forskares utbildning och karriärutveckling ska minimikravet vara att en rättslig enhet deltar.
Första stycket gäller inte för åtgärder som syftar till samordning av forskningsverksamhet.
Artikel 9
Endast en deltagare
Om minimikraven för en indirekt åtgärd är uppfyllda av ett antal rättsliga enheter som tillsammans utgör en enda rättslig enhet får denna vara ensam deltagare i en indirekt åtgärd, förutsatt att den är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land.
Artikel 10
Internationella organisationer och rättsliga enheter etablerade i tredjeländer
Internationella organisationer och rättsliga enheter etablerade i tredjeländer får delta i indirekta åtgärder om minimikraven i detta kapitel samt alla krav som anges i de särskilda programmen eller relevanta arbetsprogrammen är uppfyllda.
Artikel 11
Tilläggsvillkor
Utöver de minimikrav som anges i detta kapitel får de särskilda programmen eller arbetsprogrammen innehålla krav på minsta antal deltagare.
De får också, beroende på den indirekta åtgärdens typ och syften, innehålla ytterligare krav beträffande typ av deltagare och, vid behov, etableringsort.
AVSNITT 2
Förfaranden
Underavsnitt 1
Ansökningsomgångar
Artikel 12
Inbjudan att lämna förslag
1. Kommissionen ska utlysa ansökningsomgångar för indirekta åtgärder i enlighet med kraven i respektive särskilda program och arbetsprogram.
Utöver det som anges avseende offentliggörande i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 ska kommissionen utlysa ansökningsomgångar på Europeiska kommissionens webbplats för ramprogrammet, genom särskilda informationskanaler och hos de nationella kontaktpunkter som inrättas av medlemsstaterna och de associerade länderna.
2. Vid behov ska kommissionen i samband med ansökningsomgången ange att deltagarna inte behöver upprätta något konsortialavtal.
3. Ansökningsomgångar ska ha tydliga mål så att förslagsställare inte lämnar in ansökningar i onödan.
Artikel 13
Undantag
Kommissionen ska inte utlysa ansökningsomgångar för följande åtgärder:
a)
Samordnings- och stödåtgärder som genomförs av de rättsliga enheter som anges i de särskilda programmen eller i arbetsprogrammen när mottagarna enligt det särskilda programmet får anges i arbetsprogrammen, i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
b)
Samordnings- och stödåtgärder som utgörs av inköp av varor eller tjänster som omfattas av reglerna för offentlig upphandling i budgetförordningen.
c)
Samordnings- och stödåtgärder i samband med utnämningen av oberoende experter.
d)
Övriga insatser, där så krävs enligt budgetförordningen eller förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
Underavsnitt 2
Utvärdering och urval av ansökningar samt tilldelning av bidrag
Artikel 14
Bedömning, urval och beviljande
1. Kommissionen ska bedöma alla ansökningar som inkommit till följd av en ansökningsomgång på grundval av principerna för bedömning och kriterierna för urval och beviljande.
Kriterierna ska vara excellens, effekter och genomförande. Inom denna ram ska arbetsprogrammet dessutom innehålla utvärderings- och urvalskriterier, varvid ytterligare krav, viktningar och trösklar får läggas till, eller ange ytterligare detaljer om tillämpningen av kriterierna.
2. En ansökan som är oförenlig med grundläggande etiska principer eller som inte uppfyller de krav som fastställs i det särskilda programmet, arbetsprogrammet eller ansökningsomgången ska inte väljas ut. En sådan ansökan får alltid uteslutas ur förfarandena för bedömning, urval och beviljande.
3. Ansökningarna ska rangordnas enligt bedömningsresultaten. Beslut om finansiering ska göras på grundval av denna rangordning.
Artikel 15
Förfaranden för inlämning, bedömning, urval och beviljande
1. Om det i ansökningsomgången anges att bedömningen ska ske genom ett förfarande i två steg ska enbart de ansökningar som godkänns i det första steget, på grundval av bedömningen enligt ett begränsat antal kriterier, genomgå fortsatt bedömning.
2. Om det i ansökningsomgången anges att inlämningen ska ske genom ett förfarande i två etapper ska endast de sökande vars ansökningar godkänns vid bedömningen i första etappen uppmanas att lämna in en fullständig ansökan i den andra etappen.
Alla förslagsställare ska snabbt informeras om resultaten av bedömningen i första etappen.
3. Kommissionen ska anta och offentliggöra regler för förfarandena för inlämning av ansökningar samt för de relaterade förfarandena för bedömning, urval och beviljande och offentliggöra vägledningar för sökande, inbegripet riktlinjer för bedömare. Kommissionen ska i synnerhet fastställa detaljerade regler för inlämningsförfarandet i två etapper (även vad gäller omfattningen av och innehållet i ansökningen i den första etappen respektive den fullständiga ansökan i den andra etappen) och regler för bedömningen genom förfarande i två steg.
Kommissionen ska lämna information och fastställa prövningsförfaranden för sökande.
4. Även under ramprogrammet ska man tillämpa reglerna för att garantera samstämmig kontroll av deltagares existens och rättsliga status samt deras operationella och ekonomiska kapacitet, för alla indirekta åtgärder som främjas genom bidrag från unionens sjunde ramprogram eller från gemenskapens sjunde ramprogram som antagits genom kommissionens beslut K(2007) 2466 av den 13 juni 2007.
Kommissionen får inte upprepa sådana kontroller om inte den berörda deltagarens situation har förändrats.
Artikel 16
Utseende av oberoende experter
1. Kommissionen ska utse oberoende experter som ska bistå vid bedömningar av ansökningarna.
För de samordnings- och stödåtgärder som avses i artikel 13 ska oberoende experter utses endast om kommissionen anser det lämpligt.
2. Oberoende experter ska väljas ut på grundval av kompetens och kunskaper som är relevanta för de uppgifter som anförtros dem. Om oberoende experter måste hantera konfidentiell information ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan de utses.
Oberoende experter ska väljas ut på grundval av ansökningsomgångar från enskilda och omgångar som riktar sig till relevanta organisationer, till exempel nationella forskningsorgan, forskningsinstitutioner eller företag, för att upprätta förteckningar över lämpliga kandidater.
Vid behov får kommissionen välja någon person med erforderlig kompetens som inte finns upptagen i förteckningen.
Lämpliga åtgärder ska vidtas för att säkerställa en rimlig könsfördelning när grupper av oberoende experter utses.
3. När kommissionen utser en oberoende expert ska den vidta de åtgärder som krävs för att se till att ingen intressekonflikt föreligger avseende den fråga som experten ska uttala sig om.
4. Kommissionen ska utfärda ett utnämningsbrev till dem som valts ut som oberoende experter; brevet ska undertecknas av kommissionen och den oberoende experten och vara utformat enligt den mall som antagits genom kommissionens beslut K(2008) 4617 av den 21 augusti 2008.
5. Kommissionen ska årligen på lämpligt sätt offentliggöra en förteckning över de oberoende experter som den har biståtts av för ramprogrammet och varje särskilt program.
Underavsnitt 3
Genomförande och bidragsavtal
Artikel 17
Allmänt
1. Deltagarna ska genomföra den indirekta åtgärden och vidta alla nödvändiga och rimliga åtgärder i detta syfte. Deltagare i samma indirekta åtgärd ska utföra arbetet gemensamt och solidariskt gentemot gemenskapen.
2. Kommissionen ska, på grundval av den mall till bidragsavtal som avses i artikel 18 och med hänsyn till det finansieringssystem som berörs, upprätta ett avtal om ekonomiskt stöd mellan gemenskapen och deltagarna.
3. Deltagarna ska inte göra några åtaganden som inte är förenliga med bidragsavtalet.
4. Om en deltagare underlåter att uppfylla sina åtaganden i fråga om det tekniska genomförandet av den indirekta åtgärden ska övriga deltagare uppfylla bidragsavtalet utan något extra gemenskapsbidrag, såvida inte kommissionen uttryckligen befriar dem från denna skyldighet.
5. Om en åtgärd blir omöjlig att genomföra eller om deltagarna underlåter att genomföra den ska kommissionen se till att åtgärden avslutas.
6. Deltagarna ska se till att kommissionen informeras om sådant som kan påverka genomförandet av den indirekta åtgärden eller gemenskapens intressen.
7. När så anges i bidragsavtalet får deltagarna i den indirekta åtgärden lägga ut vissa delar av arbetet på entreprenad till tredje part.
8. Kommissionen ska fastställa prövningsförfaranden för deltagarna.
Artikel 18
Allmänna bestämmelser om bidragsavtalet
1. Den mall till bidragsavtal som antogs genom kommissionens beslut K(2007) 1509 av den 10 april 2007 ska gälla även under ramprogrammet.
I bidragsavtalet ska fastställas deltagarnas rättigheter och skyldigheter i förhållande till gemenskapen, i enlighet med beslut 2006/970/Euratom, denna förordning, budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 samt i enlighet med unionsrättens allmänna principer.
I bidragsavtalet ska också, i enlighet med samma villkor, fastställas de rättigheter och skyldigheter för de rättsliga enheter som blir deltagare medan den indirekta åtgärden pågår.
2. När så är lämpligt ska det i bidragsavtalet anges vilken del av gemenskapens ekonomiska bidrag som ska baseras på ersättning av stödberättigande kostnader och vilken del som ska baseras på schablonbelopp (inbegripet kostnad per enhet) eller klumpsummor.
3. I bidragsavtalet ska anges de förändringar av konsortiets sammansättning för vilka det krävs ett föregående offentliggörande av en konkurrensutsatt ansökningsomgång.
4. I bidragsavtalet ska krävas att regelbundna verksamhetsrapporter inlämnas till kommissionen angående genomförandet av den berörda indirekta åtgärden.
5. Där så är lämpligt ska det i bidragsavtalet föreskrivas att kommissionen ska informeras i förväg om avsedda överföringar till en tredje part av äganderätten till förgrundsinformation.
6. Om bidragsavtalet föreskriver att deltagarna ska genomföra verksamhet som gynnar tredje part ska deltagarna tillkännage detta ordentligt och identifiera, bedöma och välja ut tredje parter på ett öppet, rättvist och opartiskt sätt. Bidragsavtalet ska innehålla kriterier för urvalet av sådana tredje parter, om detta anges i arbetsprogrammet. Kommissionen har rätt att invända mot urvalet av tredje parter.
7. Om det visar sig vara nödvändigt att göra en betydande ändring av den mall för bidragsavtal som avses i punkt 1 ska kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna revidera mallen på lämpligt sätt.
8. I mallen för bidragsavtal ska de allmänna principerna i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare återspeglas. Avtalet ska vid behov omfatta följande: samverkan inom utbildningsområdet på alla nivåer, beredskap och kapacitet för att gynna dialog och debatt om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med en bredare publik utanför forskarsamfundet, verksamhet för att öka kvinnors deltagande och roll inom forskningen, och verksamhet avseende forskningens socioekonomiska aspekter.
9. I mallen för bidragsavtal ska föreskrivas att kommissionen eller en av denna bemyndigad företrädare samt revisionsrätten är ansvarig för tillsynen och den ekonomiska kontrollen.
10. I bidragsavtalet ska fastställas att deltagarna ska lämna sådana underrättelser som föreskrivs i denna förordning inom viss tid.
Artikel 19
Bestämmelser avseende nyttjanderätt, utnyttjande och spridning
1. Bidragsavtalet ska fastställa deltagarnas respektive rättigheter och skyldigheter med avseende på nyttjanderätt, utnyttjande och spridning, i den mån dessa rättigheter och skyldigheter inte fastställs i denna förordning.
För dessa ändamål ska det i bidragsavtalet krävas att en plan för utnyttjande och spridning av förgrundsinformation ska lämnas till kommissionen.
2. I bidragsavtalet ska anges under vilka förutsättningar deltagarna får invända mot att en teknisk revision av utnyttjandet och spridningen av förgrundsinformation utförs av vissa bemyndigade företrädare för kommissionen.
Artikel 20
Bestämmelser om avslutande
I bidragsavtalet ska skälen anges för dess upphörande, helt eller delvis, framför allt till följd av att denna förordning inte efterlevs, ej genomförs eller till följd av brott mot densamma, liksom för följderna för deltagarna av att en annan deltagare inte efterlever bestämmelserna.
Artikel 21
Särskilda bestämmelser
1. När det gäller indirekta åtgärder för stöd till befintlig forskningsinfrastruktur och, i tillämpliga fall, ny forskningsinfrastruktur ska bidragsavtalet fastställa särskilda bestämmelser om konfidentialitet, spridning samt nyttjanderätt och åtaganden som kan påverka dem som använder infrastrukturen.
2. När det gäller indirekta åtgärder till stöd för forskares utbildning och karriärutveckling ska bidragsavtalet fastställa särskilda bestämmelser om konfidentialitet, nyttjanderätt och åtaganden för forskare som drar nytta av åtgärden.
3. För att skydda medlemsstaternas försvarsintressen enligt artikel 24 i fördraget ska bidragsavtalet, när så är lämpligt, fastställa särskilda bestämmelser om konfidentialitet, säkerhetsklassning av information, nyttjanderätt, överföring av äganderätt till förgrundsinformation och utnyttjande av den.
Artikel 22
Undertecknande och anslutning
Bidragsavtalet träder i kraft när samordnaren och kommissionen har undertecknat det.
Det gäller för alla deltagare som formellt har anslutit sig till det.
Underavsnitt 4
Konsortier
Artikel 23
Konsortialavtal
1. Om inget annat anges i ansökningsomgången ska alla deltagare i en indirekt åtgärd ingå ett avtal, nedan kallat konsortialavtal, för reglering av bland annat
a)
konsortiets interna organisation,
b)
fördelningen av gemenskapens ekonomiska bidrag,
c)
regler som kompletterar reglerna i kapitel III och därmed sammanhängande bestämmelser i bidragsavtalet,
d)
lösning av interna tvister, inklusive fall av missbruk av dominerande ställning,
e)
överenskommelser mellan parterna om skadeståndsansvar, skadeersättning och konfidentialitet.
2. Kommissionen ska upprätta och offentliggöra riktlinjer om de viktigaste frågor som deltagarna kan ta upp i sina konsortialavtal.
Artikel 24
Samordnare
1. De rättsliga enheter som önskar delta i en indirekt åtgärd ska utse en deltagare till samordnare med följande uppgifter i enlighet med denna förordning, budgetförordningen, förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 och bidragsavtalet:
a)
Att övervaka att deltagarna i den indirekta åtgärden uppfyller sina åtaganden.
b)
Att kontrollera huruvida de rättsliga enheter som anges i bidragsavtalet formellt uppfyller kraven för anslutning till detta.
c)
Att ta emot gemenskapens ekonomiska bidrag och fördela det i enlighet med konsortialavtalet och bidragsavtalet.
d)
Att sköta register och bokföring över gemenskapens ekonomiska bidrag samt informera kommissionen om fördelningen av detta i enlighet med artikel 23.1 b och artikel 35.
e)
Att vara mellanhand för en effektiv och korrekt kommunikation mellan deltagarna och att regelbundet rapportera till deltagarna och kommissionen om hur projektet framskrider.
2. Samordnaren ska anges i bidragsavtalet.
För att utse en ny samordnare krävs ett skriftligt godkännande från kommissionen.
Artikel 25
Förändringar i konsortiet
1. Deltagarna i en indirekt åtgärd får enas om att ta med nya deltagare eller utesluta befintliga deltagare i enlighet med bestämmelserna om detta i konsortialavtalet.
2. En rättslig enhet som ansluter sig till en pågående åtgärd ska ansluta sig till bidragsavtalet.
3. Konsortiet ska i särskilda fall, om så föreskrivs i bidragsavtalet, utlysa en konkurrensutsatt ansökningsomgång och se till att den får stor spridning via specifika informationsmedier, framför allt webbplatser för ramprogrammet, fackpressen och broschyrer samt via de nationella kontaktpunkter som inrättas av medlemsstaterna och de associerade länderna för information och stöd.
Konsortiet ska bedöma anbuden enligt de kriterier som ligger till grund för den ursprungliga indirekta åtgärden och med hjälp av oberoende experter som konsortiet utser enligt de principer som fastställs i artiklarna 14 och 16.
4. Konsortiet ska underrätta kommissionen om alla förslag till ändringar av konsortiets sammansättning, och kommissionen får göra invändningar inom 45 dagar efter underrättelsen.
För ändringar av konsortiets sammansättning som är förknippade med förslag till andra ändringar av bidragsavtalet och som inte är direkt relaterade till ändringen av sammansättningen krävs ett skriftligt godkännande från kommissionen.
Underavsnitt 5
Övervakning och utvärdering av program och indirekta åtgärder samt spridning av information
Artikel 26
Övervakning och utvärdering
1. Kommissionen ska övervaka genomförandet av indirekta åtgärder på grundval av de regelbundna verksamhetsrapporter som lämnats i enlighet med den mall till bidragsavtal som avses i artikel 18.
Kommissionen ska särskilt övervaka genomförandet av den plan för utnyttjande och spridning av förgrundsinformation som lämnats i enlighet med artikel 19.1 andra stycket.
För dessa syften får kommissionen biträdas av oberoende experter som utsetts i enlighet med artikel 16.
2. Kommissionen ska inrätta och driva ett informationssystem som gör att den övervakning som avses punkt 1 kan ske på ett effektivt och konsekvent sätt i hela ramprogrammet.
Om inte annat följer av artikel 3 ska kommissionen på lämpligt sätt offentliggöra information om de finansierade projekten.
3. Den bevakning och utvärdering som avses i artikel 6 i beslut 2012/93/Euratom ska omfatta aspekter med anknytning till tillämpningen av denna förordning och ta upp budgeteffekten av förändringarna i systemet för kostnadsberäkning jämfört med gemenskapens sjunde ramprogram och dess effekter på deltagarnas administrativa börda.
4. Kommissionen ska i enlighet med artikel 16 utnämna oberoende experter för att bistå med de utvärderingar som krävs enligt ramprogrammet och dess särskilda program samt, när detta anses nödvändigt, med utvärdering av tidigare ramprogram.
5. Kommissionen får dessutom tillsätta grupper av oberoende experter, utsedda i enlighet med artikel 16, som kan bistå med råd vid utformningen och genomförandet av gemenskapens forskningspolitik.
Artikel 27
Information som ska göras tillgänglig
1. Användbar information som kommissionen innehar om förgrundsinformation som framkommit på grundval av arbete som utförts inom ramen för en indirekt åtgärd ska kommissionen, om inte annat följer av artikel 3, på begäran göra tillgänglig för medlemsstater eller associerade länder, under förutsättning att
a)
sådan informationen är av allmänt intresse, och
b)
deltagarna inte har framfört välgrundade och tillräckliga skäl för att sådan information ska hållas inne.
2. Tillhandahållande av information i enlighet med punkt 1 ska inte under några omständigheter anses överföra rättigheter eller skyldigheter till mottagaren från kommissionen eller deltagarna.
Mottagaren ska dock hantera sådan information som konfidentiell, såvida den inte offentliggörs eller görs allmänt tillgänglig av deltagarna, eller såvida den inte överlämnades till kommissionen utan några begränsningar avseende konfidentialitet.
AVSNITT 3
Gemenskapens ekonomiska bidrag
Underavsnitt 1
Stödberättigande och typer av stöd
Artikel 28
Stödberättigande
1. Följande rättsliga enheter kan erhålla ekonomiskt bidrag från gemenskapen när de deltar i en indirekt åtgärd:
a)
En rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, eller som har upprättats enligt unionsrätten.
b)
En internationell europeisk intresseorganisation.
2. Vid deltagande av en annan internationell organisation än en internationell europeisk intresseorganisation eller en rättslig enhet som är etablerad i ett annat tredjeland än i ett associerat land, får ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen beviljas, om minst ett av följande villkor är uppfyllda:
a)
Denna möjlighet ges enligt de särskilda programmen eller det relevanta arbetsprogrammet.
b)
Bidraget är av avgörande betydelse för genomförandet av den indirekta åtgärden.
c)
Sådant stöd ingår i bilaterala vetenskapliga eller tekniska avtal eller andra överenskommelser mellan gemenskapen och det land där den rättsliga enheten är etablerad.
Artikel 29
Former av bidrag
Gemenskapens ekonomiska bidrag till de bidrag som fastställs i bilaga II till beslut 2012/93/Euratom ska grundas på ersättning, helt eller delvis, av bidragsberättigande kostnader.
Gemenskapens ekonomiska bidrag får emellertid utgöras av schablonbelopp, inklusive kostnad per enhet, eller klumpsummor, eller i form av en kombination av ersättning av stödberättigande kostnader och schablonbelopp och klumpsummor. Gemenskapens ekonomiska bidrag får också utgöras av stipendier eller priser.
I arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna ska det specificeras vilka former av bidrag som ska användas i de berörda åtgärderna.
Artikel 30
Ersättning för bidragsberättigande kostnader
1. Indirekta åtgärder som finansieras genom bidrag ska samfinansieras av deltagarna.
Gemenskapens ekonomiska bidrag för ersättning av bidragsberättigande kostnader får inte leda till att vinst uppstår.
2. Vid betalningen av bidraget vid slutet av åtgärdens genomförande ska intäkterna beaktas.
3. För att kostnaderna för genomförandet av en indirekt åtgärd ska vara stödberättigande ska de
a)
vara de faktiska kostnaderna,
b)
ha uppstått under åtgärdens genomförande, med undantag för slutrapporter, om bidragsavtalet stipulerar att sådana ska utarbetas,
c)
vara konstaterade i enlighet med deltagarens vanliga principer och praxis för bokföring och förvaltning och enbart ha använts i syfte att uppnå den indirekta åtgärdens mål och förväntade resultat, på ett sätt som är förenligt med principerna om ekonomi, ändamålsenlighet och effektivitet,
d)
vara registrerade i deltagarens bokföring och, i samband med bidrag från tredje part, i den tredje partens bokföring,
e)
inte inbegripa icke stödberättigande kostnader, i synnerhet konstaterbara indirekta skatter inklusive mervärdesskatt, avgifter, räntor, reserver för eventuella framtida förluster eller avgifter, valutakursförluster, kostnader förknippade med kapitalavkastning, deklarerade eller uppkomna kostnader, eller ersatta i samband med något annat unionsprojekt, skulder och avgifter för skulder, orimliga eller obetänksamma utgifter och andra kostnader som inte uppfyller kraven i leden a-d.
För tillämpningen av led a får genomsnittliga personalkostnader användas om de är förenliga med deltagarens förvaltningsprinciper och bokföringspraxis och inte avsevärt skiljer sig från de faktiska kostnaderna.
4. Gemenskapens ekonomiska bidrag ska beräknas på grundval av kostnaden för den indirekta åtgärden i dess helhet, men ersättningen ska grundas på de rapporterade kostnaderna för varje deltagare.
Artikel 31
Direkta bidragsberättigande kostnader och indirekta bidragsberättigande kostnader
1. Bidragsberättigande kostnader ska bestå av kostnader som direkt kan hänföras till åtgärden (nedan kallade direkta bidragsberättigande kostnader) och, i tillämpliga fall, av kostnader som inte direkt kan hänföras till åtgärden men som har uppstått i direkt samband med de direkta bidragsberättigande kostnader som kan hänföras till åtgärden (nedan kallade indirekta bidragsberättigande kostnader).
2. Ersättningen av deltagarnas kostnader ska grundas på deras bidragsberättigande direkta och indirekta kostnader.
I enlighet med artikel 30.3 c får en deltagare använda en förenklad beräkningsmetod för sin indirekta kostnad på nivån för den rättsliga enheten, om detta är förenligt med deltagarens vanliga praxis och principer för bokföring och förvaltning. De principer som ska följas i detta hänseende ska anges i mallen till bidragsavtal.
3. Bidragsavtalet får föreskriva att ersättningen för indirekta stödberättigande kostnader ska begränsas till en viss del av de direkta stödberättigande kostnaderna, exklusive de direkta stödberättigande kostnaderna för utläggande på entreprenad, i synnerhet för samordnings- och stödåtgärder och, i tillämpliga fall, för forskares utbildning och karriärutveckling.
4. För täckningen av de indirekta bidragsberättigande kostnaderna får deltagarna med avvikelse från punkt 2 välja ett schablonbelopp av sina totala direkta bidragsberättigande kostnader, exklusive de direkta bidragsberättigande kostnaderna för utläggande på entreprenad eller ersättning av tredje parts kostnader.
Kommissionen ska fastställa lämpliga schablonbelopp i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) 2342/2002 på grundval av en noggrann uppskattning av de berörda faktiska indirekta kostnaderna.
5. Sådana offentliga organ som inte drivs i vinstsyfte, inrättningar för sekundärutbildning och högre utbildning, forskningsorganisationer och små och medelstora företag som inte med säkerhet kan fastställa sina faktiska indirekta kostnader för den berörda åtgärden får, när de deltar i finansieringssystem som inbegriper forskning, teknisk utveckling och demonstration i enlighet med artikel 32, välja ett schablonbelopp som motsvarar 60 % av de totala direkta bidragsberättigande kostnaderna.
6. Alla schablonbelopp ska fastställas i mallen för bidragsavtal.
Artikel 32
Övre gränser för finansiering
1. För verksamhet inom forskning och teknisk utveckling får gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till högst 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna.
För offentliga organ som inte drivs i vinstsyfte, inrättningar för sekundärutbildning och högre utbildning, forskningsorganisationer och små och medelstora företag får det emellertid uppgå till högst 75 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna.
2. För verksamhet inom området demonstration får gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till högst 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna.
3. För verksamhet som bedrivs inom ramen för samordnings- och stödåtgärder samt åtgärder för forskares utbildning och karriärutveckling får gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till högst 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna.
4. För förvaltningsverksamhet som inbegriper intyg över redovisningen samt annan verksamhet som inte omfattas av punkterna 1, 2 och 3 får gemenskapens ekonomiska bidrag uppgå till högst 100 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna.
I sådan annan verksamhet som avses i första stycket ingår bland annat utbildning inom ramen för åtgärder som inte omfattas av finansieringssystemet för forskares utbildning och karriärutveckling, samordning, nätverk och spridning.
5. Vid tillämpningen av punkterna 1-4 ska bidragsberättigande kostnader och intäkter beaktas för fastställandet av gemenskapens ekonomiska bidrag.
6. För indirekta åtgärder där schablonbelopp eller klumpsummor används för hela den indirekta åtgärden ska punkterna 1-5 vid behov tillämpas.
Artikel 33
Rapportering och revision av bidragsberättigande kostnader
1. Regelbundna rapporter ska lämnas till kommissionen avseende bidragsberättigande kostnader, avkastning till följd av förhandsfinansiering och intäkter förknippade med den berörda indirekta åtgärden och, i tillämpliga fall, attesteras med intyg över redovisningen i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
Eventuell samfinansiering i samband med den berörda åtgärden ska rapporteras och vid behov attesteras i slutet av åtgärden.
2. Trots vad som sägs i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 ska intyget över redovisningen vara obligatoriskt endast när det sammanlagda beloppet av interimsbetalningar och slutbetalningar till en deltagare uppgår till 375 000 EUR eller mera för en indirekt åtgärd.
För indirekta åtgärder som varar i två år eller mindre ska emellertid inte mer än ett intyg över redovisningen krävas av deltagaren och detta vid projektets avslutande.
Intyg över redovisningen ska inte krävas för indirekta åtgärder som uteslutande ersätts genom klumpsummor eller schablonbelopp.
3. För offentliga organ, forskningsorganisationer och inrättningar för högre utbildning och sekundärutbildning får det intyg över redovisningen som krävs enligt punkt 1 utfärdas av en behörig offentlig tjänsteman.
Artikel 34
Expertnätverk
1. Arbetsprogrammet ska innehålla bestämmelser om bidragsformer som ska användas för expertnätverk.
2. När gemenskapens ekonomiska bidrag till expertnätverk lämnas i form av en klumpsumma, ska den beräknas efter det antal forskare som ska ingå i expertnätverket och efter åtgärdens varaktighet. Värdet per enhet för klumpsummor ska vara 23 500 EUR per år och forskare.
Detta belopp ska justeras av kommissionen i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
3. I arbetsprogrammet ska det högsta antalet deltagare anges samt, i tillämpliga fall, det högsta antalet forskare som får användas som grund vid beräkningen av den övre gränsen för storleken av klumpsumman. Deltagare som ligger ovanför gränsen för det ekonomiska bidraget får emellertid i förekommande fall delta.
4. Utbetalningen av det ekonomiska bidraget ska ske periodvis.
Dessa periodiska utbetalningar ska ske enligt en bedömning av hur det gemensamma verksamhetsprogrammet gradvis genomförs genom att integreringen av forskningsresurser och kapacitet mäts på grundval av resultatindikatorer som förhandlats fram med konsortiet och angetts i bidragsavtalet.
Underavsnitt 2
Utbetalning, fördelning, återkrav och garantier
Artikel 35
Utbetalning och fördelning
1. Gemenskapens ekonomiska bidrag ska betalas ut till deltagarna via samordnaren utan oskäligt dröjsmål.
2. Samordnaren ska föra register som gör det möjligt att när som helst avgöra hur stor del av gemenskapsmedlen som tilldelats varje deltagare.
Samordnaren ska på begäran översända denna information till kommissionen.
Artikel 36
Inkassering
Kommissionen får fatta ett beslut om återkrav i enlighet med budgetförordningen.
Artikel 37
Mekanism för att undvika risker
1. Varje deltagares ekonomiska ansvar ska vara begränsat till deltagarens egna skulder, om inte annat följer av punkterna 2-5.
2. För att hantera risken när det gäller skulder till gemenskapen som förfallit till betalning har kommissionen inrättat en garantifond för deltagarna (nedan kallad fonden), vilken förvaltas enligt bilagan.
Avkastning som genereras av fonden ska läggas till fonden och ska uteslutande tjäna de ändamål som anges i punkt 3 i bilagan, utan att detta ska påverka tillämpningen av punkt 4.
3. Det bidrag till fonden som betalas av en deltagare i en indirekt åtgärd i form av bidrag från gemenskapen får inte överstiga 5 % av gemenskapens ekonomiska bidrag till den deltagaren. När åtgärden avslutas ska det belopp som betalats till fonden återbetalas till deltagaren via samordnaren, om inte annat följer av punkt 4.
4. Om den avkastning som genereras av fonden inte är tillräcklig för att täcka de belopp som ska betalas till gemenskapen får kommissionen från det belopp som ska återbetalas till deltagaren dra av högst en procent av gemenskapens ekonomiska bidrag till deltagaren.
5. Det avdrag som avses i punkt 4 ska inte tillämpas på följande: offentliga organ, rättsliga enheter vars deltagande i den indirekta åtgärden garanteras av en medlemsstat eller ett associerat land samt inrättningar för högre utbildning och sekundärutbildning.
6. Kommissionen ska endast göra förhandskontroller av den ekonomiska förmågan hos samordnare och andra deltagare än de som avses i punkt 5 som ansöker om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en indirekt åtgärd överstigande 500 000 EUR om exceptionella omständigheter inte föreligger när det, på grund av redan tillgänglig information, finns väl grundade skäl att betvivla dessa deltagares ekonomiska förmåga.
7. Garantifonden för deltagarna ska anses som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Ingen ytterligare garanti eller säkerhet får begäras av deltagarna eller åläggas dem.
KAPITEL III
SPRIDNING OCH UTNYTTJANDE SAMT NYTTJANDERÄTT
AVSNITT 1
Förgrundsinformation
Artikel 38
Särskilda regler för forskning om fusionsenergi
Tillämpningen av de bestämmelser som ingår i detta kapitel ska inte påverka de särskilda bestämmelser för verksamhet inom ramen för temaområdet Forskning om fusionsenergi enligt kapitel IV.
Underavsnitt 1
Ägande
Artikel 39
Äganderätt till förgrundsinformation
1. Förgrundsinformation som är ett resultat av arbete som bedrivs inom ramen för andra indirekta åtgärder än de som avses i punkt 3 ska tillhöra den deltagare som har utfört det arbete som resulterat i den förgrundsinformationen.
2. Om anställda eller annan personal som arbetar för en deltagare har rätt att hävda rättigheter till förgrundsinformation ska deltagaren se till att dessa rättigheter kan utövas på ett sätt som är förenligt med de skyldigheter som deltagaren har enligt bidragsavtalet.
3. Förgrundsinformation ska vara gemenskapens egendom i följande fall:
a)
Samordnings- och stödåtgärder som utgörs av inköp av varor eller tjänster som omfattas av reglerna för offentlig upphandling i enlighet med budgetförordningen.
b)
Samordnings- och stödåtgärder med oberoende experter.
Artikel 40
Gemensamt ägande av förgrundsinformation
1. I de fall flera deltagare gemensamt har utfört det arbete som genererat förgrundsinformationen och deras respektive andelar av arbetet inte går att fastställa, ska förgrundsinformationen vara avtalsparternas gemensamma egendom.
De ska upprätta ett avtal om fördelningen och villkoren för utövandet av detta gemensamma ägande i enlighet med villkoren i bidragsavtalet.
2. Om inget avtal om gemensamt ägande ännu har ingåtts, ska var och en av de gemensamma ägarna ha rätt att bevilja icke exklusiva licenser till tredje part, utan någon rätt att bevilja underlicenser på följande villkor:
a)
Övriga gemensamma ägare ska underrättas i förväg.
b)
Övriga gemensamma ägare ska kompenseras på ett rättvist och rimligt sätt.
3. På begäran ska kommissionen ge vägledning om eventuella aspekter som ska ingå i avtalet om gemensamt ägande.
Artikel 41
Överföring av förgrundsinformation
1. Ägare till förgrundsinformation får överföra den till varje rättslig enhet, i enlighet med punkterna 2-5 i denna artikel och artikel 42.
2. En deltagare som överför äganderätt till förgrundsinformation ska överföra sina skyldigheter vad gäller denna förgrundsinformation till förvärvaren, inklusive skyldigheten att överföra dem till efterföljande förvärvare, i enlighet med bidragsavtalet.
3. Om inget annat följer av deltagarens skyldigheter med avseende på konfidentialitet ska denne, i de fall deltagaren är skyldig att överföra nyttjanderätter, på förhand meddela övriga deltagare i samma åtgärd och ge dem tillräckligt med information om den nye ägaren till förgrundsinformationen för att de ska kunna utöva sina nyttjanderätter i enlighet med bidragsavtalet.
De övriga deltagarna får emellertid, genom skriftlig överenskommelse, avstå sin rätt till att enskilt underrättas i förhand om överföringen av äganderätten sker från en deltagare till en särskilt identifierad tredje part.
4. Varje annan deltagare får, till följd av ett meddelande i enlighet med punkt 3 första stycket, invända mot en överföring av äganderätten på grund av att det skulle inverka negativt på dess nyttjanderätter.
Om någon av de övriga deltagarna kan visa att deras rättigheter skulle påverkas negativt får den avsedda överföringen inte äga rum förrän de berörda parterna har kommit överens.
5. Vid behov får det i bidragsavtalet föreskrivas att kommissionen ska informeras i förväg om avsedda överföringar av äganderätt eller om avsett beviljande av licens till en tredje part som är etablerad i ett tredjeland som inte är anslutet till ramprogrammet.
Artikel 42
Bevarande av europeisk konkurrenskraft, medlemsstaternas försvarsintressen och etiska principer
Kommissionen får motsätta sig en överföring av äganderätt till förgrundsinformation, eller ett beviljande av licens avseende förgrundsinformation, till tredje parter som är etablerade i ett tredjeland som inte är anslutet till ramprogrammet, om den anser att detta inte är förenligt med utvecklingen av den europeiska ekonomins konkurrenskraft, med medlemsstaternas försvarsintressen enligt artikel 24 i fördraget eller med etiska principer.
I sådana fall ska överföringen av äganderätt eller beviljandet av en licens inte äga rum, såvida inte kommissionen övertygas om att lämpliga garantier införs.
Underavsnitt 2
Skydd, offentliggörande, spridning och utnyttjande
Artikel 43
Skydd av förgrundsinformation
Om förgrundsinformation kan användas industriellt eller kommersiellt ska den som äger förgrundsinformationen sörja för tillräckligt och effektivt skydd av denna med vederbörlig hänsyn till sina berättigade intressen och de berättigade intressen, framför allt kommersiella intressen, som de andra deltagarna i den berörda indirekta åtgärden har.
Om en deltagare som inte är ägare till förgrundsinformationen åberopar sitt berättigade intresse ska deltagaren i varje enskilt fall visa att den skulle åsamkas oproportionerligt stor skada.
Om förgrundsinformationen kan användas industriellt eller kommersiellt och dess ägare inte skyddar den och inte överför den till en annan deltagare, en anknuten enhet etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land eller annan tredje part etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land tillsammans med de därtill knutna skyldigheterna i enlighet med artikel 41 får ingen spridning ske innan kommissionen har informerats.
I sådana fall får kommissionen, med den berörda deltagarens tillstånd, överta äganderätten av förgrundsinformationen och vidta åtgärder för att skydda den på ett lämpligt och effektivt sätt. Den berörda deltagaren får endast vägra att ge tillstånd om den kan visa att dennes berättigade intressen skulle åsamkas oproportionerligt stor skada.
Artikel 44
Förklaring avseende gemenskapens ekonomiska bidrag
I publikationer, patentansökningar som lämnas in av en deltagare eller på dennes vägnar, eller i samband med annan spridning förknippad med förgrundsinformation ska en förklaring, som får omfatta visuella medel, ingå om att den berörda förgrundsinformationen skapats med hjälp av ekonomiskt bidrag från gemenskapen.
Villkoren för den förklaringen ska fastställas i bidragsavtalet.
Artikel 45
Utnyttjande och spridning
1. Deltagarna ska utnyttja den förgrundsinformation som de har äganderätten till, eller se till att den utnyttjas.
2. Varje deltagare ska se till att den förgrundsinformation som den har äganderätten till sprids så snabbt som möjligt. Om den underlåter att göra detta får kommissionen sprida förgrundsinformationen i enlighet med artikel 12 i fördraget.
Bidragsavtalet får innehålla tidsfrister om detta.
3. Spridningen ska vara förenlig med skyddet av immateriella rättigheter, skyldigheter avseende konfidentialitet och de berättigade intressen som ägaren till förgrundsinformationen har och medlemsstaternas försvarsintressen enligt artikel 24 i fördraget.
4. Övriga berörda ägare ska underrättas i förväg om spridning.
Till följd av en sådan underrättelse får berörda deltagare göra invändningar om de anser sig ha berättigade intressen avseende förgrunds- eller bakgrundsinformationen som skulle kunna åsamkas oproportionerligt stor skada. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen.
AVSNITT 2
Nyttjanderätt till bakgrunds- och förgrundsinformation
Artikel 46
Bakgrundsinformation som avses
Deltagarna får definiera den bakgrundsinformation som krävs för den indirekta åtgärden i en skriftlig överenskommelse, och när det är lämpligt utesluta viss bakgrundsinformation.
Artikel 47
Principer
1. Alla ansökningar om nyttjanderätt ska göras skriftligen.
2. Nyttjanderätt ska inte innefatta en rätt att utfärda underlicenser, såvida inte ägaren av förgrunds- eller bakgrundsinformationen samtycker till något annat.
3. Exklusiva licenser får beviljas för förgrunds- eller bakgrundsinformation under förutsättning att alla övriga deltagare skriftligen bekräftar att de avstår sin nyttjanderätt till den informationen.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska avtal om nyttjanderätt avseende för- eller bakgrundsinformation för deltagare eller tredje part utformas så att möjligheten till nyttjanderätt för andra deltagare upprätthålls.
5. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 48 och 49 samt bidragsavtalet ska deltagare i samma åtgärd snarast informera varandra om begränsningar av beviljandet av nyttjanderätt till bakgrundsinformation eller om andra begränsningar som väsentligen kan påverka beviljandet av nyttjanderätt.
6. Att en deltagare upphör att delta i en indirekt åtgärd ska inte påverka dennes skyldighet att bevilja nyttjanderätt till övriga deltagare i samma åtgärd enligt villkoren i bidragsavtalet.
Artikel 48
Nyttjanderätt för genomförande av indirekta åtgärder
1. Nyttjanderätt till förgrundsinformation ska beviljas övriga deltagare i samma indirekta åtgärd om detta behövs för att dessa deltagare ska kunna fortsätta sitt eget arbete inom den indirekta åtgärden.
Sådan nyttjanderätt ska beviljas utan avgift.
2. Nyttjanderätt till bakgrundsinformation ska beviljas övriga deltagare i samma indirekta åtgärd om detta behövs för att dessa deltagare ska kunna fortsätta sitt eget arbete inom den indirekta åtgärden, förutsatt att den berörda deltagaren har rätt att bevilja den.
Sådan nyttjanderätt ska beviljas utan avgift, såvida inte annat avtalats av samtliga deltagare före anslutningen till bidragsavtalet.
Artikel 49
Nyttjanderätt för utnyttjande
1. Deltagare i samma indirekta åtgärd ska ha nyttjanderätt till förgrundsinformation om detta behövs för att de ska kunna utnyttja sin egen förgrundsinformation.
Sådan nyttjanderätt ska efter överenskommelse beviljas antingen på rättvisa och rimliga villkor eller vara avgiftsfri.
2. Deltagare i samma indirekta åtgärd ska ha nyttjanderätt till bakgrundsinformation om detta behövs för att de ska kunna utnyttja sin egen förgrundsinformation, förutsatt att den berörda deltagaren har rätt att bevilja detta.
Sådan nyttjanderätt ska efter överenskommelse beviljas antingen till rättvisa och rimliga villkor eller vara avgiftsfri.
3. Även en anknuten enhet som är etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land ska ha sådan nyttjanderätt som avses i punkterna 1 och 2 till förgrunds- eller bakgrundsinformation på samma villkor som den deltagare till vilken den har anknytning, såvida inte annat föreskrivs i bidragsavtalet eller konsortialavtalet.
4. Ansökningar om nyttjanderätt enligt punkterna 1, 2 och 3 får lämnas in upp till ett år efter det att antingen
a)
den indirekta åtgärdens har avslutats, eller
b)
deltagandet av ägaren till den berörda för- eller bakgrundsinformationen har upphört.
De berörda deltagarna får emellertid komma överens om en annan tidsfrist.
KAPITEL IV
SÄRSKILDA REGLER FÖR DELTAGANDE I VERKSAMHET INOM RAMEN FÖR TEMAOMRÅDET FORSKNING OM FUSIONSENERGI
Artikel 50
Tillämpningsområde
De bestämmelser som ingår i detta kapitel gäller verksamhet inom ramen för temaområdet Forskning om fusionsenergi i enlighet med vad som anges i det särskilda programmet. Vid eventuella konflikter mellan reglerna i detta kapitel och reglerna i kapitlen II och III ska reglerna i detta kapitel gälla.
Artikel 51
Forskning om fusionsenergi
Verksamhet inom temaområdet Forskning om fusionsenergi får genomföras på grundval av de förfaranden och regler för spridning och utnyttjande som anges inom ramen för följande:
a)
Associeringskontrakt som ingåtts mellan gemenskapen och medlemsstater eller associerade tredjeländer, eller rättsliga enheter i medlemsstater eller associerade tredjeländer.
b)
Det europeiska avtalet om fusionsutveckling som slutits mellan gemenskapen och organisationer i, eller som agerar för, medlemsstater och associerade länder.
c)
Det europeiska gemensamma företaget för den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter), grundat på bestämmelserna i avdelning II kapitel 5 i fördraget.
d)
Internationella avtal om samarbete med tredjeländer, eller andra rättsliga enheter som kan komma att upprättas genom sådana avtal, i synnerhet Iteravtalet och avtalen om verksamhet enligt strategin med bredare inriktning.
e)
Andra multilaterala avtal mellan gemenskapen och associerade organisationer, i synnerhet avtalet om personalförflyttning.
f)
Åtgärder för att dela kostnaderna för främjande av och bidragande till forskning om fusionsenergi med organ i de medlemsstater eller de länder som är associerade till ramprogrammet som inte har något associeringskontrakt.
Artikel 52
Gemenskapens finansiella bidrag
1. Reglerna för gemenskapens ekonomiska bidrag till den verksamhet som omfattas ska fastställas genom de associeringskontrakt som avses i artikel 51 a och de åtgärder för att dela kostnaderna som avses i artikel 51 f.
De årliga beloppen av gemenskapens ekonomiska bidrag, som fastställs i associationskontrakten, får inte överskrida 20 % av associationernas utgifter så som de anges i de årliga arbetsprogrammen under hela löptiden för gemenskapens sjunde ramprogram och detta ramprogram.
2. Efter samråd med den rådgivande kommitté för fusionsprogrammet som avses i artikel 7.2 i beslut 2012/94/Euratom får kommissionen finansiera följande:
a)
Inom ramen för associeringskontrakten med högst 40 %: utgifter inom särskilda samarbetsprojekt mellan de associerade som av den rådgivande kommittén har rekommenderats för prioriterat stöd och som har godkänts av kommissionen; prioriterat stöd ska koncentreras på åtgärder som är relevanta för Iter/Demo, utom för projekt som redan fått prioritetsstatus under tidigare ramprogram.
b)
Åtgärder som genomförs inom ramen för det europeiska avtalet om fusionsutveckling, inbegripet upphandling, eller det gemensamma företag som avses i artikel 51 c.
c)
Åtgärder som genomförs inom ramen för avtalet om personalförflyttning.
3. I samband med projekt och åtgärder som får ekonomiskt bidrag i enlighet med punkt 2 a eller b ska de rättsliga enheter som avses i artikel 51 a och b ha rätt att delta i de försök som genomförs med den berörda utrustningen.
4. Det ekonomiska bidrag från gemenskapen till åtgärder som genomförs inom ramen för ett internationellt avtal om samarbete som avses i artikel 51 d ska anges i enlighet med villkoren i ett sådant avtal eller av någon rättslig enhet som etableras genom avtalet. Gemenskapen får administrera sitt deltagande och sitt ekonomiska bidrag till ett sådant avtal genom lämplig rättslig enhet.
KAPITEL V
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 53
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 19 december 2011.