NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 821/2011
av den 16 augusti 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 4 december 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2010 av företaget Ineos Oxide Ltd (nedan kallat klaganden), som företrädare för tillverkare som svarar för en stor del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vinylacetat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten i fråga har dumpats och för att detta har vållat väsentlig skada, vilket ansågs tillräckligt för att motivera att ett förfarande inleds.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de exporterande tillverkarna i det berörda landet, importörerna, handlarna, användarna, leverantörerna, de intresseorganisationer man visste var berörda samt företrädarna för USA om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(5)
Kommissionen sände frågeformulär till de fyra kända exporterande tillverkarna i det berörda landet. Tre av dessa besvarade frågeformuläret. Den fjärde exporterande tillverkaren ville inte samarbeta i undersökningen och underrättades därefter om att företaget i enlighet med artikel 18 i grundförordningen skulle behandlas som ett icke samarbetsvilligt företag.
(6)
Kommissionen sände också frågeformulär till klaganden och till övriga unionstillverkare som nämndes i klagomålet.
(7)
Eftersom många icke-närstående importörer föreföll kunna beröras av undersökningen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom bara två importörer gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande beslutades det dock att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Två importörer i unionen besvarade i vederbörlig ordning frågeformuläret och ett kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa importörer.
(8)
Å andra sidan gav sig ett antal berörda parter sig till känna som användare. Ett särskilt frågeformulär för användare sändes till dessa parter. Tolv företag besvarade frågeformuläret och kontrollbesök gjordes på plats hos två av dessa företag.
(9)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse samt utförde kontroller på plats hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen
Ineos Oxide Ltd, Förenade kungariket
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Exporterande tillverkare i det berörda landet
Celanese Ltd.
Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Icke-närstående företag i det berörda landet
Terminal, USA [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]
d)
Närstående och icke-närstående företag i unionen
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederländerna
Terminal, unionen [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]
e)
Närstående företag utanför unionen och USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importörer
Gantrade Ltd, Förenade kungariket
g)
Användare
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Förenade kungariket
3. Undersökningsperiod
(10)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 till och med den 30 september 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(11)
Den berörda produkten är vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i USA.
(12)
Vinylacetat (nedan kallat den berörda produkten) är en vara som framställts kemiskt från ättiksyra.
(13)
Vinylacetat har många olika användningsområden. Den största delen av den vinylacetat som tillverkas används som insatsvara i två produkter i ett senare led i produktionskedjan: polyvinylacetat och polyvinylalkohol. Dessa två produkter är viktiga polymerer i olika industrier. Vinylacetatpolymerer används ofta vid framställning av färger, bindemedel och beläggningar samt vid slutbehandling av textilier.
(14)
Av undersökningen framgick att det bara finns en typ av den berörda produkten.
2. Likadan produkt
(15)
Undersökningen visade att vinylacetat som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och vinylacetat som tillverkas i det berörda landet och exporteras till unionen hade samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Normalvärde
(16)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida de amerikanska exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen uppgick till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.
(17)
Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(18)
De inhemska försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(19)
Om mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaden och det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Om volymen av den lönsamma försäljningen uppgick till högst 80 % av den totala försäljningsvolymen eller om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet dock på det vägda genomsnittliga priset bara för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden.
2. Exportpris
(20)
Undersökningen visade att vinylacetat exporterades från det berörda landet till unionen antingen via i) närstående handelsföretag i unionen eller ii) för en exporterande tillverkare, via ett närstående handelsföretag utanför unionen.
(21)
I båda fallen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen, med vederbörliga justeringar för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning och vinster.
3. Jämförelse
(22)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för respektive exporterande tillverkare gjordes på priset fritt fabrik.
(23)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Vederbörligen motiverade justeringar gjordes för skillnader när det gäller kostnader för hantering, lagring, transporter, försäkringar, krediter, rabatter, provisioner och importtullar.
4. Dumpningsmarginal
(24)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(25)
För att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes de uppgifter om den exportvolym till unionen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade lämnat med motsvarande importstatistik från Eurostat.
(26)
Eftersom samarbetsviljan i USA var hög (över 90 %) ansågs det preliminärt vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA till en nivå motsvarande den högsta tull som fastställts för en samarbetsvillig exportör. Denna fråga kan komma att övervägas på nytt i det slutliga skedet.
(27)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
Dow Chemical Company
13,8 %
Övriga företag
13,8 %
D. SKADA
1. Unionstillverkningen och unionsindustrin
(28)
Klagomålet ingavs av företaget Ineos Oxide Ltd., nedan kallat klaganden, som i egenskap av tillverkare av vinylacetat i unionen svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning. En annan unionstillverkare, Wacker GmbH, gav sitt stöd till att förfarandet inleddes. Klagomålet stöddes därmed av unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen av vinylacetat inom unionsindustrin. Ett förfarande inleddes därför i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen.
(29)
En tredje tillverkare i unionen (Celanese Europe GmbH) konstaterades vara närstående en exporterande tillverkare i det berörda landet. På grundval av uppgifter som lämnades under undersökningens gång konstaterande det preliminärt att denna tillverkare fullt ut kontrollerades av det USA-baserade företaget Celanese Corporation, som spelar en avgörande roll i viktiga affärstransaktioner i Europa, t.ex. när det gäller företagsplanering, produktionsstyrning, inköp och försäljning.
(30)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs det att det förhållande som Celanese Europe GmbH hade till gruppen var av sådan karaktär att det ledde till ett beteende som skulle skilja sig från beteendet hos övriga icke-närstående tillverkare i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. Det ansågs även att företaget genom detta förhållande skulle kunna skydda sig från den skadevållande dumpningens negativa verkningar. Om detta företag togs med i resultaten som rör skada skulle de samlade uppgifterna om unionsindustrins situation snedvridas.
(31)
Det fastställdes därför preliminärt att Celanese Europe GmbH inte skulle omfattas av definitionen av unionsindustrin.
(32)
De två tillverkarna Ineos Oxide Ltd och Wacker GmbH utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och svarar därmed för 100 % av unionstillverkningen. De kallas nedan unionsindustrin.
2. Fastställande av relevant unionsmarknad
(33)
För att fastställa huruvida unionsindustrin, enligt definitionen i skäl 28 ff., har lidit väsentlig skada undersöktes det i vilken utsträckning unionsindustrins företagsinterna tillverkning av den berörda produkten var tvungen att övervägas i analysen.
(34)
Unionsindustrin säljer den berörda produkten dels på den öppna marknaden, dels på den företagsinterna marknaden (inom samma företagsgrupp). På den företagsinterna marknaden används den berörda produkten som råmaterial för tillverkning av olika produkter som används i färger, bindemedel och beläggningar etc.
(35)
Försäljning av den berörda produkten för användning som råmaterial för tillverkning av andra produkter för företag i samma grupp ska i detta sammanhang betraktas som företagsintern användning om något av följande villkor är uppfyllt: i) försäljningen sker inte till marknadspriser, ii) kunden kan inte fritt välja leverantör inom samma företagsgrupp. Under undersökningens gång konstaterades det preliminärt att försäljning till närstående enheter som köper den berörda produkten för att använda den som råmaterial för tillverkning av en annan produkt bör betraktas som företagsintern försäljning. Det konstaterades att dessa närstående enheter enligt företagens affärspolicy inte fritt kunde välja leverantör.
(36)
Denna åtskillnad är relevant för skadeanalysen. Vinylacetat för företagsintern användning konstaterades inte stå i direkt konkurrens med importen från det berörda landet. Däremot konstaterades tillverkningen för den öppna marknaden stå i direkt konkurrens med denna import, eftersom försäljningen skedde under normala marknadsvillkor, vilket innebär fritt val av leverantör. Detta motiverade att man för analysen av vissa skadeindikatorer gjorde en åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden.
(37)
I detta sammanhang konstaterades det att följande ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin rimligen kunde undersökas genom att man tog den samlade verksamheten i beaktande, dvs. inklusive unionsindustrins företagsinterna användning: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner samt dumpningsmarginalens storlek. Orsaken till detta är att dessa indikatorer påverkas oavsett om produkten förs vidare in i ett senare led av produktionskedjan inom ett företag eller en företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden.
(38)
Lönsamheten, kassaflödet, räntabiliteten och förmågan att anskaffa kapital analyserades på nivån för den öppna marknaden enbart med anledning av att priserna på den företagsinterna marknaden inte är representativa för normala marknadsvillkor och därmed påverkar dessa indikatorers tillförlitlighet.
(39)
Övriga ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin, dvs. förbrukning, försäljning, marknadsandel och priser på unionsmarknaden, analyserades och bedömdes i huvudsak i förhållande till den rådande situationen på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsvillkoren är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor med ett fritt val av leverantör.
(40)
För dessa indikatorer beaktades emellertid även den företagsinterna marknaden, som jämfördes med uppgifter för den öppna marknaden i syfte att bestämma om situationen på den företagsinterna marknaden kunde tänkas påverka de resultat som enbart grundades på den öppna marknaden.
3. Förbrukning i unionen
(41)
Förbrukningen i unionen fastställdes genom att Eurostats uppgifter om den totala importvolymen av vinylacetat, jämförda med granskade uppgifter från de exporterande tillverkarna om import från det berörda landet, adderades med unionsindustrins och andra unionsbaserade tillverkares totala försäljningsvolym på unionsmarknaden.
(42)
Med tanke på de få leverantörerna och behovet av att skydda konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen redovisas utvecklingen av förbrukningen i indexform.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total förbrukning
100
90
87
99
Den företagsinterna marknaden
100
96
100
104
Den öppna marknaden
100
88
82
97
(43)
Under skadeundersökningsperioden sjönk förbrukningen något på den totala unionsmarknaden och på den öppna marknaden, med 1 % respektive 3 %. Under samma period noterades däremot en ökning med 4 % på den företagsinterna marknaden.
4. Import från det berörda landet
4.1. Volym och marknadsandel
(44)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:
Tabell 2
Import från USA
Importvolym (ton)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Total marknadsandel
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Marknadsandel på den öppna marknaden
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Källa: Uppgifter från Eurostat och från de berörda parternas besvarade frågeformulär.
(45)
Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importen till unionsmarknaden (den företagsinterna och den öppna marknaden) från det berörda landet med 48 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade med 49 % under samma period. Marknadsandelen på den öppna marknaden ökade med 52 %.
4.2. Priser för importen och prisunderskridande
(46)
De genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Pris på import från USA
Importpriser (euro/ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Källa: Eurostat.
(47)
De totala genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet ökade något under undersökningsperioden, men minskade med 26 % mellan 2007 och undersökningsperioden.
(48)
En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan unionsindustrins genomsnittliga priser på den öppna marknaden och de genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet. Unionsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.
(49)
Dessa priser jämfördes med nettopriserna hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA efter rabatter och vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med vederbörliga justeringar för tullklareringskostnader och kostnader efter importen.
(50)
Jämförelsen visade att den importerade berörda produkten från alla samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som var lägre än unionsindustrins priser. Det genomsnittliga prisunderskridandet, uttryckt som andel av unionsindustrins priser, uppgick till 17,9 %, på grundval av granskade uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Prisunderskridandet kombinerades med en negativ prisutveckling och ett betydande prisfall.
5. Import från övriga tredjeländer
(51)
Nedanstående tabell visar utvecklingen av importen från övriga tredjeländer.
Tabell 4
Importvolym från övriga tredjeländer
Importvolym (ton)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudiarabien
0
0
0
73 156
Övriga
88 138
52 414
15 937
8 198
Index (2007 = 100)
100
59
18
9
Total marknadsandel
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Marknadsandel på den öppna marknaden
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Källa: Eurostat.
(52)
I början av skadeundersökningsperioden konkurrerade importen från det berörda landet med andra länder, t.ex. Taiwan, Ukraina och Ryssland. I slutet av skadeundersökningsperioden var importen från dessa traditionella källor nästan obefintlig.
(53)
Ett nytt exporterande land, Saudiarabien, kom in på unionsmarknaden under undersökningsperioden och exporterade då omkring 73 000 ton. Verkningarna av denna utveckling för unionsindustrin diskuteras i skäl 91 ff.
6. Unionsindustrins situation
6.1. Allmänt
(54)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins situation från och med 2007 till och med slutet av undersökningsperioden.
(55)
De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) och de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) bedömdes utifrån unionsindustrins samlade produktion. Bedömningen grundades på uppgifter från de granskade frågeformulär som unionsindustrin hade lämnat in.
(56)
Det bör noteras att klaganden köpte sin produktionsanläggning först under 2007. Uppgifter för vissa skadeindikatorer (lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflöde) kunde därför inte erhållas för 2007. För dessa indikatorer omfattar analysen därför bara perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden. För övriga indikatorer fanns uppgifter för 2007 tillgängliga. För dessa indikatorer omfattar därför analysen hela skadeundersökningsperioden (fr.o.m. 2007 t.o.m. undersökningsperioden).
(57)
Klaganden inriktar sig på att leverera den berörda produkten enbart till den öppna marknaden, medan övriga unionstillverkare främst inriktar sig på den företagsinterna marknaden och bara i ytterst liten omfattning levererar till den öppna marknaden. Eftersom uppgifterna för skadeanalysen i huvudsak är hämtade enbart från två källor, varav en främst inriktas på den företagsinterna marknaden, och eftersom det har konstaterats att man måste göra en åtskillnad mellan den totala marknaden och den öppna marknaden för ett antal skadeindikatorer, var det nödvändigt att ange uppgifterna om unionsindustrin som indextal för att bevara sekretessen i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
6.2. Makroekonomiska indikatorer
6.2.1. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(58)
Nedanstående tabell visar utvecklingen av tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för hela unionsindustrin.
Tabell 5
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total tillverkning
100
105
102
92
Total produktionskapacitet
100
121
126
143
Totalt kapacitetsutnyttjande
100
87
81
64
(59)
Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins sammanlagda tillverkning med 8 % under skadeundersökningsperioden.
(60)
Under samma period ökade produktionskapaciteten med 43 %. Kapacitetsökningen berodde dock inte på att nya produktionslinjer togs i bruk, utan på att den befintliga kapaciteten utnyttjades effektivare.
(61)
Kombinationen av dessa två faktorer, dvs. minskad tillverkning och ökad produktionskapacitet under samma period, ledde till en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 36 % under skadeundersökningsperioden.
6.2.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
(62)
Nedanstående tabell visar uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet, uppdelade på den totala markanden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total försäljning
100
99
96
88
Marknadsandel (%)
100
110
111
88
Försäljning på den företagsinterna marknaden
100
111
109
113
Marknadsandel (%)
100
115
108
109
Försäljning på den öppna marknaden
100
89
86
67
Marknadsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den totala försäljningsvolymen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var ännu tydligare på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen i motsatt riktning. Där ökade försäljningsvolymen med 13 % under samma period.
(64)
Den minskade försäljningsvolymen avspeglades i marknadsandelen, som på den totala marknaden minskade med 11 % och på den öppna marknaden med 31 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen även här i motsatt riktning. Där ökade marknadsandelen med 9 % under samma period.
6.2.3. Sysselsättning, produktivitet och löner
Tabell 7
Sysselsättning, produktivitet och löner
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totalt antal anställda
100
96
98
100
Total produktivitet (enhet/anställd)
100
109
104
92
Totala årslöner
0
100
95
88
(65)
Den totala sysselsättningen låg stabil mellan 2007 och undersökningsperioden. Det bör noteras att tillverkningen av vinylacetat inte är arbetsintensiv och att uppgifterna om sysselsättningen därför inte har något nära samband med uppgifterna om produktionen. Sysselsättningen är därför inte så betydelsefull som indikator inom denna sektor.
(66)
Under skadeundersökningsperioden minskade den totala produktiviteten per anställd med 8 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den följde den minskade tillverkningen och den ökade produktionskapaciteten (se skäl 58 ff.).
6.2.4. Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen
(67)
Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler låg över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan den faktiska dumpningsmarginalens verkningar inte anses vara försumbara.
6.3. Mikroekonomiska indikatorer
6.3.1. Allmänna synpunkter
(68)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på nivån för hela unionsindustrin (se definitionen i skäl 28 ff.).
(69)
När det gäller ovanstående indikatorer var det nödvändigt att inrikta bedömningen av lönsamheten, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflödet på den öppna marknaden, vilket innebär att den främst skulle avspegla uppgifter som lämnats av klaganden. Med hänsyn till detta kunde utvecklingen av indikatorerna för vinster och kassaflöde av sekretesskäl inte redovisas som indextal.
(70)
Dessutom kunde klaganden, såsom förklarats i skäl 56, inte lämna några uppgifter om vissa skadeindikatorer för 2007. Analysen av dessa indikatorer gjordes därför för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden.
6.3.2. Lager
(71)
Nedanstående uppgifter visar lagerutvecklingen hos unionsindustrin under de båda berörda perioderna.
Tabell 8
Lager
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totalt lager
100
86
49
69
(72)
Lagren minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna indikator ska dock inte betraktas som relevant för denna sektor, eftersom vinylacetat tillverkas på beställning och tillverkarna ofta har begränsade lager. Lagren motsvarar i själva verket bara några få veckors leveranser.
6.3.3. Försäljningspriser
(73)
Nedanstående tabell visar prisutvecklingen för unionsindustrin, uppdelad på den totala marknaden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.
Tabell 9
Försäljningspriser
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den totala marknaden
100
107
74
84
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden
100
115
82
92
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden
100
102
69
77
(74)
Försäljningspriserna för den totala unionsmarknaden minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna sjönk på båda marknaderna, men minskade kraftigare på den öppna marknaden (- 23 %) än på den företagsinterna marknaden (- 8 %).
6.3.4. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar
(75)
Lönsamheten för den likadana produkten på den öppna marknaden fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på unionsindustrins försäljning av den likadana produkten som andel av omsättningen för denna försäljning.
(76)
Lönsamheten på den öppna marknaden minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden rapporterades förluster varje månad. Detta var konsekvensen av att både försäljningsvolymen och försäljningspriserna minskade betydligt.
(77)
Nedanstående tabell visar att unionsindustrin, trots minskad lönsamhet, ökade sina investeringar i den berörda produkten. Investeringar gjordes främst för att förbättra och bibehålla produktionsteknik och produktionsprocesser för att öka effektiviteten.
Tabell 10
Investeringar
Index (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totala investeringar
Uppgifter saknas
100
129
127
(78)
Investeringarna ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden.
(79)
Trots ökade investeringar nådde räntabiliteten för den berörda produkten inte upp till den förväntade nivån, utan minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.
(80)
Kassaflödet minskade också mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebar att unionsindustrins förmåga att generera likvida medel kontinuerligt försämrades, vilket i sin tur ledde till att unionsindustrins ekonomiska situation försvagades.
(81)
Genom att öka investeringarna visade därför industrin att den fortfarande kunde anskaffa kapital. Ändå motverkades detta av den sjunkande försäljningen och de ökade svårigheterna att generera likvida medel.
7. Slutsats om skada
(82)
Analysen av unionsindustrins situation visar en nedåtgående trend när det gäller alla huvudsakliga skadeindikatorer. Samtidigt som förbrukningen var relativt stabil sjönk den totala tillverkningen med 8 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period förlorade unionsindustrin 11 % av sin totala marknadsandel och 33 % på den öppna marknaden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 36 %. Under samma period ökade importen från det berörda landet med 48 %.
(83)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym med 12 %. En tydligare nedåtgående trend i försäljningsvolym kunde konstateras på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden.
(84)
Unionsindustrins minskade försäljningsvolym åtföljdes av ett allmänt prisfall på 16 %. Liksom för försäljningsvolymen var situationen ännu besvärligare på den öppna marknaden, där ett prisfall på 23 % konstaterades. Den minskade försäljningsvolymen fick tillsammans med de minskade priserna konsekvenser för vinstnivåerna och ledde till förluster under varje månad under undersökningsperioden.
(85)
Den enda indikator där en positiv utveckling noterades var investeringarna, som ökade med 27 %, vilket också gällde förmågan att anskaffa kapital. Investeringarna ledde dock inte till den förväntade avkastningen, som minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.
(86)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftade undersökningen att de förluster som konstaterats under undersökningens gång sannolikt skulle leda till att unionsindustrins mer betydande tillverkning av vinylacetat för den öppna marknaden skulle upphöra om denna situation skulle fortsätta att råda.
(87)
På grund av de förhållanden som det redogjorts för ovan har unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(88)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningarna av importen från USA
2.1. Allmänt
(89)
Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen mellan 2007 och undersökningsperioden och den parallella minskningen av unionsindustrins marknadsandel under samma period. Genom undersökningen konstaterades också att det förekom negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskred unionsindustrins priser och därmed minskade dess lönsamhet.
(90)
Vissa parter hävdade att den ökade importen bara ersatte tidigare import av andra importländer och/eller berodde på den ökade efterfrågan på EU:s marknad. Varken uppgifterna om importen (se tabell 2) eller förbrukningen (se tabell 1) kan dock bekräfta detta påstående. I detta sammanhang erinras det om att förbrukningen var ganska stabil och även minskade något under skadeundersökningsperioden (skäl 43), medan importen från USA ökade med 48 %.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Verkningarna av importen från andra tredjeländer
3.1.1. Verkningar av importen från Saudiarabien
(91)
Vissa berörda parter har hävdat att importen av den berörda produkten från Saudiarabien är orsaken till den skada som unionsindustrin lidit.
(92)
Saudiarabien är i själva verket den näst största exportören av den berörda produkten till unionen efter USA (se skäl 53). Den berörda produkten började importeras från Saudiarabien först under undersökningsperioden.
(93)
Nedanstående uppgifter från Eurostat i tabell 11 visar priserna på importen från Saudiarabien och övriga tredjeländer.
Tabell 11
Försäljningspriser för importen från övriga tredjeländer
Euro/ton
2007
2008
2009
UP
Saudiarabien
Uppgifter saknas
Uppgifter saknas
Uppgifter saknas
636
(Index UP = 100)
0
0
0
100
Övriga
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen visar att det genomsnittliga priset på importen från Saudiarabien, 636 euro, var jämförbart med priset på importen från övriga tredjeländer, som i genomsnitt låg på 633 euro, medan det var 11 % högre än det genomsnittliga amerikanska priset, som uppgick till 573 euro.
(95)
Det faktum att Saudiarabien ligger i samma prissegment som andra importörer som har en betydande prisskillnad i förhållande till den amerikanska exporten visar att de exporterande tillverkarna i Saudiarabien handlar på ett annat sätt än de amerikanska exportörerna när det gäller prissättning och eventuella konsekvenser för unionstillverkarna.
(96)
Mot denna bakgrund kan den preliminära slutsatsen dras att importen från Saudiarabien inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den skada som unionsindustrin lidit.
3.2. Verkningar av den ekonomiska krisen
(97)
Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins minskade tillverkning och försäljningsvolym bör tillskrivas den sjunkande förbrukningen. Dessa parter hävdade också att den nedåtgånde trenden när det gäller genomsnittliga försäljningspriser berodde på den ekonomiska krisen i världen.
(98)
Andra berörda parter påstod att alla tillverkare inom den petrokemiska industrin, inklusive de som tillverkar den berörda produkten, gick med stor förlust under den ekonomiska krisen och att de förluster som drabbade unionsindustrin därför inte bör tillskrivas den dumpade importen från det berörda landet.
(99)
Den aktuella undersökningen visade dock, enligt beskrivningen i skälen 41-43, att den minskade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden. Den ekonomiska krisens inverkan på förbrukningen skulle därför inte ha kunnat leda till den kraftiga minskning av försäljningsvolymen som visas i skälen 62-64.
(100)
Analysen av uppgifterna om unionsindustrins lönsamhet på den öppna marknaden visade att särskilt företag som tillverkar den berörda produkten gick med förlust i jämförelse med tillverkning av andra liknande kemiska produkter. Dessutom ökade lönsamheten för dessa andra produkter efter krisen, medan den hos de företag som tillverkar den berörda produkten har fortsatt att försämras. Detta leder till den preliminära slutsatsen att de företag som tillverkar den berörda produkten var de företag som sannolikt drabbades värst av den ekonomiska krisen och att de därför bör skiljas från andra petrokemiska sektorer, eftersom klagandens fortsatta förluster efter krisen hade ett direkt samband med lågprisimporten från USA. Påståendet avvisas därför preliminärt.
(101)
Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att den ekonomiska krisen inte i sådan omfattning har bidragit till den skada som unionsindustrin har lidit att den skulle bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA.
3.3. Självförvållad skada
(102)
Flera berörda parter hävdade att klaganden själv hade bidragit till sin utsatta situation genom att bygga upp ytterligare produktionskapacitet under konjunkturnedgången. Det påstods att all minskning av försäljningen och vinsterna därför orsakades av en kombination av konjunkturnedgången och dåliga affärsbeslut hos klaganden.
(103)
Flera berörda parter hävdade vidare att den teknik som används i klagandens fabrik är huvudorsaken till skadan. Under skadeundersökningsperioden drabbades klaganden av flera produktionsavbrott och fall av force majeure, och det påstods att minskningen av klagandens försäljning bör tillskrivas de många driftstoppen och inte den dumpade importen från USA. Liknande argument framfördes i fråga om klagandens lönsamhet.
(104)
När det gäller påståendet att klaganden inte borde ha ökat sin produktionskapacitet under den ekonomiska lågkonjunkturen i världen erinras det om att klaganden inte skaffade någon ny kapacitet, utan helt enkelt ökade sin produktionskapacitet genom att optimera befintliga processer. Detta måste anses vara ett rimligt affärsbeslut på en marknad där den totala förbrukningen är stabil, men där försäljningen sjunker på grund av konkurrens från lågprisimport. Detta påstående avvisas därför preliminärt.
(105)
När det gäller påståendet att det var produktionsavbrott på grund av tekniska problem hos klaganden som ledde till den skada som klaganden lidit visade undersökningen att tillverkningsprocessen för den berörda produkten kräver cykliskt underhåll och stängning av fabriken i regelbundna och planerade intervaller. Tre av fem driftstopp måste därför betraktas som en del av den regelbundna driften av fabriken där den berörda produkten tillverkas.
(106)
Det konstaterades vidare att alla de tre planerade produktionsavbrotten baserades på klagandens medvetna beslut att stoppa tillverkningen vid tidpunkter då den prispress som orsakades av den dumpade importen var så stark att klaganden inte kunde leverera produkten till bärkraftiga priser. Under dessa driftstopp hade klaganden tillräckliga lager för att kunna leverera de små volymer som efterfrågades, som antingen reglerades i avtal eller genom spotförsäljning. De sjunkande lagren (se skäl 72) bekräftar dessutom att den berörda produkten levererades fortlöpande under skadeundersökningsperioden.
(107)
På grundval av detta konstaterades att de allmänna verkningarna av produktionsavbrotten hos klaganden inte var av sådan karaktär att de bröt orsakssambandet. De berörda parternas argument avseende självförvållad skada avvisades därför.
16.4. Tillgång till råmaterial: Naturlig konkurrensfördel för tillverkare i det berörda landet
(108)
Flera berörda parter hävdade att det snarare var klagandens beroende av externa leveranser av råmaterial än den dumpade importen som skulle betraktas som en av huvudorsakerna till klagandens problem. Det påstods också att de amerikanska exportörerna har en naturlig konkurrensfördel, eftersom de har tillgång till billigare råmaterial, dvs. etylen och ättiksyra.
(109)
Ovanstående argument beträffande klagandens påstådda problemen med tillgängliga råmaterialkällor kunde inte bekräftas, eftersom det kunde konstateras att klaganden också drog nytta av förmånliga kanaler, material som köptes in från leverantörens fabrik på plats såväl som från ett systerföretag. Priserna på de huvudsakliga råmaterialen jämfördes därför med tillgängliga priser på marknaden i det berörda landet.
(110)
Av detta framkom att de allmänna priserna på det huvudsakliga råmaterial som användes för att tillverka den berörda produkten verkligen kunde ha varit lägre i USA än på unionsmarknaden, men att detta emellertid inte påverkade kostnaderna för klaganden.
(111)
Det faktum att prisskillnaden på råmaterialet endast delvis kunde ha en inverkan på klagandens problem bekräftades vidare av att en betydligt högre lönsamhet noterades för andra produkter som klaganden tillverkade med samma råmaterial.
(112)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna av priserna på råmaterialet inte var av sådan karaktär att de kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(113)
Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA. Andra möjliga orsaker till skadan har analyserats, t.ex. verkningar av importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisens verkningar, naturlig konkurrensfördel för de exporterande tillverkarna när det gäller råmaterial samt självförvållad skada. Ingen av dessa orsaker hade någon sådan inverkan på unionsindustrins situation att den kunde bryta det orsakssamband som konstaterats mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(114)
På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs därför preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Unionsindustrins intresse
(115)
Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av verkningar av dumpad import som underskrider unionsindustrins (se beskrivningen i skäl 48 ff.).
(116)
Unionsindustrin investerar för att öka sin effektivitet och strömlinjeformar fortlöpande sin produktionsprocess. Man kan förvänta sig att åtgärder skulle förhindra fortsatt otillbörlig konkurrens från dumpad lågprisimport och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig.
(117)
Om å andra sidan inga åtgärder införs är unionsindustrins nuvarande ekonomiska situation och lönsamhet enligt analysen i den aktuella undersökningen i skälen 54 ff. inte tillräckligt stark för att kunna stå emot ytterligare tryck från dumpad import. Följden skulle sannolikt bli att unionsindustrins tillverkning för den öppna marknaden skulle upphöra eller inskränkas betydligt.
(118)
Mot bakgrund av ovanstående analys förväntas det att unionsindustrin skulle dra nytta av ett införande av provisoriska åtgärder.
2. Importörernas intresse
(119)
Kommissionen sände frågeformulär till två kända icke-närstående importörer som gav sig till känna före den tidsfrist som angavs i meddelandet om inledande av förfarandet.
(120)
Undersökningen visade att en betydande andel av den totala omsättningen hänför sig till den berörda produkten.
(121)
Tullarnas inverkan på importörens lönsamhet analyserades. Analysen visade att den vinst och det prispålägg som görs på dess import är av sådan karaktär att införandet av åtgärder verkligen skulle kunna leda till en minskning av dess lönsamhet. Ur ett kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörens affärer. Importören bekräftade visserligen att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder med tanke på den nuvarande situationen på marknaden, där efterfrågan förväntas förbli konstant. Undersökningen visade dessutom att importören kan övergå till att köpa in produkten från tillverkare som inte omfattas av tullen, t.ex. exportörer i Taiwan eller tillverkare i unionen.
(122)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att verkningarna av ett införande av åtgärder för importörerna skulle bli begränsade.
3. Användarnas intresse
(123)
Användarna har visat ett starkt intresse för detta ärende. Tolv användare samarbetade i undersökningen. Av dessa tolv granskades två på grundval av deras importvolym från det berörda landet. Dessa företag är etablerade runt om i unionen och bedriver verksamhet i fråga om sådana industriella tillämpningar som beläggningar, färger och bindemedel.
(124)
De samarbetsvilliga användarnas import står enligt uppgifter från Eurostat för omkring en tredjedel av den sammanlagda importen från USA. Undersökningen visade att 30 % av de samarbetsvilliga användarnas inköp av den berörda produkten görs från USA och 57 % i unionen.
(125)
Undersökningen visade också att den berörda produkten i genomsnitt stod för ca en tredjedel av tillverkningskostnaden hos de två granskade användarna.
(126)
Vissa användare hävdade att införandet av åtgärder skulle öka deras tillverkningskostnad och att det skulle vara svårt att överföra denna kostnadsökning på deras kunder på grund av den starka priskonkurrensen på marknaden. Denna svårighet påstods antingen kunna leda till en minskning av användarnas marknadsandel till förmån för deras konkurrenter etablerade utanför unionen eller till en övergång från deras nuvarande produktionsprocess till andra processer som inte omfattar den berörda produkten. Det påstods att de slutliga konsekvenserna av åtgärderna skulle vara en betydande minskning av användarnas vinstmarginaler.
(127)
Två av dessa användare hävdade att minskade vinstmarginaler skulle leda till färre investeringar i deras tillverkning och att sysselsättningen därmed skulle påverkas.
(128)
När det gäller påståendet om minskad vinstmarginal förväntas det med hänsyn till användarnas sunda lönsamhetsnivåer att införandet av tullar bara skulle minska deras vinstmarginaler något om de inte skulle kunna överföra kostnadsökningen till sina kunder. Det är därför sannolikt att investeringarna i produktionen inte skulle upphöra och att det inte skulle leda till några stora negativa konsekvenser för sysselsättningen. Mot bakgrund av ovanstående avvisas påståendet.
(129)
När det gäller påståendet att åtgärder mot import av den berörda produkten skulle vara till förfång för konkurrenskraften hos användarna i unionen, eftersom deras produktionskostnader skulle öka och de skulle föredra import av produkter i senare led från andra tredjeländer, erinras det om att tullarna inte syftar till att stoppa importen och att nivån på åtgärderna inte är sådan att den hindrar användarna från att köpa produkten från USA. Syftet med antidumpningstullarna är att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden för den berörda produkten. På grundval av ovanstående och med beaktande av att endast en tredjedel av användarnas förbrukning av den berörda produkten har sitt ursprung i USA avvisas påståendet.
(130)
Utöver vad som sagts ovan måste det också understrykas att många användare har rapporterat att ett tillräckligt tillhandahållande av den berörda produkten med ursprung i unionen är en prioritering på grund av det låga antalet källor till den berörda produkten. I detta sammanhang erinras det om att undersökningen visade att det är sannolikt att unionsindustrin så gott som kommer att upphöra med sina leveranser av den berörda produkten till den öppna marknaden om inga åtgärder införs. När det gäller leverantörsmångfald skulle införandet av åtgärder därför också ligga i användarnas intresse i unionen.
(131)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att de negativa verkningarna av ett införande av åtgärder skulle bli begränsade för användarna.
4. Slutsats om unionens intresse
(132)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter om unionens intresse inte klart kan konstateras att införandet av provisoriska åtgärder mot import av vinylacetat med ursprung i USA inte skulle ligga i unionens intresse.
G. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(133)
Med hänsyn till ovanstående slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
1. Nivå för undanröjande av skada
(134)
Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(135)
Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensvillkor, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(136)
Nivån för undanröjande av skada beräknades därför på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på den dumpade importen och unionsindustrins målpris. Målpriset fastställdes genom att man till unionsindustrins produktionskostnader lade ett vinstmarginalmål. Vinstmarginalmålet fastställdes preliminärt till 9,9 %. Denna vinstmarginal fastställdes utifrån lönsamheten på grundval av den genomsnittliga avkastning (bruttorörelseresultat/försäljning) som de petrokemiska företag som är verksamma i en sektor som liknar sektorn för den berörda produkten uppnådde under perioden 2007-2009.
(137)
De underskridandemarginaler som då framkom låg över 30 %.
2. Provisoriska åtgärder
(138)
Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i det berörda landet till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna.
(139)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i USA vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(140)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.
(141)
Mot denna bakgrund uppgår de föreslagna preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som andel av cif-priset fritt vid unionens gräns, till följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminära tullsatser
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Övriga företag
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(142)
För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i Amerikas förenta stater.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Övriga företag
13,8 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter att den här förordningen har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.