NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1077/2011
av den 25 oktober 2011
om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 74, 77.2 a-b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och
av följande skäl:
(1)
Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2), och rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3). I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att kommissionen under en övergångsperiod kommer att ansvara för den operativa förvaltningen av centrala SIS II. Efter denna övergångsperiod ska en förvaltningsmyndighet överta ansvaret för den operativa förvaltningen av centrala SIS II och vissa delar av kommunikationsinfrastrukturen.
(2)
Informationssystemet för viseringar (VIS) inrättades genom rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättande av informationssystemet för viseringar (VIS) (4). I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (5) föreskrivs att kommissionen under en övergångsperiod kommer att ansvara för den operativa förvaltningen av VIS. Efter denna övergångsperiod ska en förvaltningsmyndighet överta ansvaret för den operativa förvaltningen av centrala VIS och av de nationella gränssnitten och för vissa delar av kommunikationsinfrastrukturen.
(3)
Eurodac inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (6). I rådets förordning (EG) nr 407/2002 (7) fastställs nödvändiga tillämpningsföreskrifter.
(4)
Det är nödvändigt att inrätta en förvaltningsmyndighet för att säkerställa den operativa förvaltningen av SIS II, VIS och Eurodac och vissa aspekter av kommunikationsinfrastrukturen efter övergångsperioden, samt eventuellt av andra stora informationstekniksystem (it-system) inom området frihet, säkerhet och rättvisa, under förutsättning att separata lagstiftningsinstrument antas.
(5)
För att kunna skapa synergier är det nödvändigt att samla den operativa förvaltningen av dessa stora it-system i en enda enhet och på så sätt skapa förutsättningar för stordriftsfördelar, uppnå en kritisk massa och säkerställa högsta möjliga utnyttjandegrad av kapital och personalresurser.
(6)
I de gemensamma uttalanden som åtföljde lagstiftningsinstrumenten om SIS II och VIS, uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att efter en konsekvensanalys lägga fram de lagförslag som krävs för att överföra den långsiktiga operativa förvaltningen av centrala SIS II och av vissa aspekter av kommunikationsinfrastrukturen, liksom VIS, till en byrå.
(7)
Eftersom förvaltningsmyndigheten bör vara oavhängig i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende, bör den inrättas i form av en tillsynsbyrå (byrån) med ställning som juridisk person. Sätet för byrån bör förläggas till Tallinn (Estland). Eftersom de uppgifter som rör den tekniska utvecklingen och förberedelsen av den operativa förvaltningen av SIS II och VIS emellertid utförs i Strasbourg (Frankrike) och en backup-enhet för dessa it-system har inrättats i Sankt Johann im Pongau (Österrike) bör detta fortsättningsvis vara fallet. Dessa två enheter bör också vara de platser där de uppgifter som rör den tekniska utvecklingen och den operativa förvaltningen av Eurodac bör genomföras respektive där en backup-enhet för Eurodac bör inrättas. Dessa två enheter bör också vara de platser där den tekniska utvecklingen och operativa förvaltningen av andra stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa sker och, om så föreskrivs i det relevanta lagstiftningsinstrumentet, där en backup-enhet finns som kan säkerställa driften av ett stort it-system vid systemfel.
(8)
Följaktligen bör förvaltningsmyndighetens uppgifter enligt förordningarna (EG) nr 1987/2006 och (EG) nr 767/2008 utövas av byrån. Dessa uppgifter inbegriper fortsatt teknisk utveckling.
(9)
I enlighet med förordningarna (EG) nr 2725/2000 och (EG) nr 407/2002 har en central enhet inrättats inom kommissionen som har ansvar för driften av Eurodacs centrala databas och andra uppgifter knutna till den. För att kunna utnyttja synergier bör byrån ta över kommissionens uppgifter knutna till den operativa förvaltningen av Eurodac, inbegripet vissa uppgifter som gäller kommunikationsinfrastruktur från det datum då byrån får ansvaret.
(10)
Byråns huvudfunktion bör vara att sköta den operativa förvaltningen av SIS II, VIS, Eurodac och, om så beslutas, andra stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Byrån bör också ansvara för de tekniska åtgärder som krävs för de uppgifter som överlåtits på den och som inte är av normativ karaktär. De ansvarsområdena bör inte påverka de normativa uppgifter som är förbehållna kommissionen enbart, eller kommissionen med bistånd av en kommitté för respektive lagstiftningsinstrument som reglerar de system som operativt förvaltas av byrån.
(11)
Byrån bör dessutom utföra uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av SIS II, VIS, Eurodac och andra stora it-system som den kan anförtros i framtiden.
(12)
Vidare kan byrån även ges ansvar för förberedelsen, utvecklingen och den operativa förvaltningen av ytterligare stora it-system med tillämpning av artiklarna 67-89 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Byrån bör endast anförtros sådana uppgifter genom särskilda lagstiftningsinstrument utformade på grundval av en konsekvensanalys.
(13)
Byrån bör ansvara för övervakningen av forskningen liksom för genomförandet av pilotprojekt, i enlighet med artikel 49.6 a i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8), avseende stora it-system med tillämpning av artiklarna 67-89 i EUF-fördraget, på kommissionens särskilda och uttryckliga begäran. När byrån får i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt, bör den ägna särskild uppmärksamhet åt Europeiska unionens informationshanteringsstrategi.
(14)
Det förhållandet att byrån anförtros den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, bör inte påverka de särskilda regler som dessa system omfattas av. I synnerhet är de särskilda regler om syfte, rätt till åtkomst, säkerhetsåtgärder och andra dataskyddskrav, som gäller för vart och ett av de stora it-systemen som byrån har anförtrotts den operativa förvaltningen av, tillämpliga fullt ut.
(15)
För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör medlemsstaterna och kommissionen vara företrädda i byråns styrelse. Styrelsen bör ges nödvändiga befogenheter för att anta det årliga arbetsprogrammet, utföra sina arbetsuppgifter rörande byråns budget, anta de finansiella bestämmelser som ska gälla för byrån, utse en verkställande direktör och fastställa förfarandena för den verkställande direktörens beslut om byråns operativa uppgifter.
(16)
När det gäller SIS II bör Europeiska polisbyrån (Europol) och europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust), som båda har åtkomst till och rätt att direkt hämta uppgifter som registrerats i SIS II i enlighet med beslut 2007/533/RIF, ha observatörsställning vid de styrelsemöten där frågor rörande tillämpningen av beslut 2007/533/RIF står på dagordningen. Europol och Eurojust bör var för sig ha rätt att utse en företrädare i den rådgivande grupp för SIS II som inrättas enligt denna förordning.
(17)
När det gäller VIS bör Europol ges observatörsställning vid de styrelsemöten där frågor rörande tillämpningen av rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (9) står på dagordningen. Europol bör ha rätt att utse en företrädare i den rådgivande grupp för VIS som inrättas enligt denna förordning.
(18)
Medlemsstaterna bör ha rösträtt i byråns styrelse när det gäller stora it-system, förutsatt att de enligt unionslagstiftningen omfattas av något lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av systemet i fråga. Även Danmark bör ha rösträtt i fråga om stora it-system om landet inom ramen för artikel 4 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och till EUF-fördraget (protokollet om Danmarks ställning), beslutar att i sin nationella lagstiftning genomföra det lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av systemet i fråga.
(19)
Medlemsstaterna bör utse en ledamot av den rådgivande gruppen för ett stort it-system om de enligt unionslagstiftningen omfattas av ett lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av systemet i fråga. Även Danmark bör utse en ledamot av den rådgivande gruppen för ett stort it-system om landet inom ramen för artikel 4 i protokollet om Danmarks ställning beslutar att i sin nationella lagstiftning genomföra det lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av systemet i fråga.
(20)
För att garantera byråns fullständiga oavhängighet och oberoende bör den ges en egen budget, som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget. Finansiering av byrån bör medges under förutsättning att budgetmyndigheten har nått en överenskommelse enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (10). Unionens budget- och ansvarsfrihetsförfaranden bör gälla. Revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet bör göras av revisionsrätten.
(21)
Byrån bör samarbeta med unionens övriga byråer, inom ramen för deras respektive behörighetsområden, särskilt med sådana som inrättats inom området frihet, säkerhet och rättvisa och, i synnerhet, med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Den bör också, när så är lämpligt, samråda med och följa upp rekommendationerna från Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet om nätverkssäkerhet.
(22)
Byrån bör, i samband med att den säkerställer utvecklingen och den operativa förvaltningen av stora it-system, följa europeiska och internationella standarder och mycket högt ställda yrkeskrav, särskilt Europeiska unionens informationsförvaltningsstrategi.
(23)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11) bör vara tillämplig på byråns hantering av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen bör från byrån kunna erhålla alla uppgifter som denne behöver för sina undersökningar. I enlighet med artikel 28 i förordning (EG) nr 45/2001 samrådde kommissionen med Europeiska datatillsynsmannen, som avgav sitt yttrande den 7 december 2009.
(24)
För att säkerställa den operativa transparensen bör byrån omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (12). Europeiska ombudsmannen bör granska byråns verksamhet i enlighet med artikel 228 i EUF-fördraget.
(25)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (13) bör tillämpas när det gäller byrån, som bör ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (14).
(26)
Byråns värdmedlemsstater bör tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, vilket exempelvis inkluderar Europaorienterad skolundervisning på flera språk och lämpliga transportförbindelser.
(27)
För att säkerställa öppna och transparenta anställningsvillkor och likabehandling av personal bör tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (tjänsteföreskrifterna för tjänstemän) och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (anställningsvillkoren), som fastställs i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (15) (tillsammans kallade tjänsteföreskrifterna), inklusive bestämmelserna om sekretessplikt eller andra likvärdiga skyldigheter beträffande konfidentialitet, gälla för byråns personal och för den verkställande direktören.
(28)
Byrån är ett organ som inrättas av Europeiska unionen i den mening som avses i artikel 185.1 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och finansiella bestämmelser bör antas i enlighet med detta.
(29)
Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 (16) med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 bör tillämpas på byrån.
(30)
Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta en byrå på unionsnivå med ansvar för den operativa förvaltningen och, när så är lämpligt, utvecklingen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(31)
Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i enlighet med artikel 6.1 i EU-fördraget.
(32)
I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning i den utsträckning som den rör SIS II och VIS är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader från antagandet av denna förordning besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. I enlighet med artikel 3 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredjeland har gett in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (17), ska Danmark meddela kommissionen huruvida landet kommer att genomföra innehållet i denna förordning i den utsträckning som den rör Eurodac.
(33)
I den utsträckning som dess bestämmelser rör aspekter av SIS II, så som systemet regleras i beslut 2007/533/RIF, deltar Förenade kungariket i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll (nr 19) om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget (protokollet om Schengenregelverket), och artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (18).
I enlighet med artikel 4 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket, begärde Förenade kungariket genom ett brev till rådets ordförande av den 5 oktober 2010 att få delta i antagandet av denna förordning, i den utsträckning som dess bestämmelser rör aspekter av SIS II, så som systemet regleras i förordning (EG) nr 1987/2006, och VIS, som innebär en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med beslut 2000/365/EG. I kraft av artikel 1 i rådets beslut 2010/779/EU av den 14 december 2010 om begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket om inrättande av en europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (19), får Förenade kungariket delta i denna förordning.
Förenade kungariket har, genom en skrivelse av den 23 september 2009 till rådets ordförande, meddelat sin önskan att, i enlighet med artikel 3 i protokoll (nr 21) om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och till EUF-fördraget (protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning), delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning i den utsträckning som dess bestämmelser rör Eurodac. Förenade kungariket deltar därför i antagandet av denna förordning, som också är bindande för och tillämplig i Förenade kungariket.
(34)
I den utsträckning som dess bestämmelser rör aspekter av SIS II, så som systemet regleras i förordning (EG) nr 1987/2006, och VIS, innebär denna förordning en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (20).
Irland har inte, i enlighet med artikel 4 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket, begärt att få delta i antagandet av denna förordning. Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som varken är bindande för eller tillämplig i Irland i den utsträckning som dess bestämmelser rör aspekter av SIS II, så som systemet regleras i förordning (EG) nr 1987/2006, och VIS och innebär en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket.
I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland i den utsträckning som dess bestämmelser rör Eurodac. Eftersom det under dessa omständigheter inte är möjligt att säkerställa att den här förordningen till alla delar är tillämplig på Irland på det sätt som krävs i artikel 288 i EUF-fördraget, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland, utan att detta påverkar landets rättigheter inom ramen för de ovannämnda protokollen.
(35)
När det gäller Island och Norge innebär denna förordning, i den utsträckning som den rör SIS II och VIS, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (21), närmare bestämt av bestämmelserna på det område som avses i artikel 1.A, 1.B och 1.G i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (22) om vissa tillämpningsföreskrifter för det ovan nämnda avtalet. I den utsträckning som den är tillämplig på Eurodac innebär denna förordning en ny åtgärd i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Island eller Norge (23). Följaktligen bör Republiken Islands och Konungariket Norges delegationer, förutsatt att dessa länder beslutar att förordningen ska genomföras i deras interna rättsordningar, delta i byråns styrelse. Ett avtal bör ingås mellan unionen och Republiken Island och Konungariket Norge i syfte att fastställa närmare detaljerade bestämmelser, exempelvis i fråga om rösträtt, för dessa staters deltagande i byråns verksamhet.
(36)
När det gäller Schweiz innebär denna förordning, i den utsträckning som den rör SIS II och VIS, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (24), närmare bestämt av bestämmelserna på det område som avses i artikel 1.A, 1.B och 1.G i beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (25). I den utsträckning som den är tillämplig på Eurodac innebär denna förordning en ny åtgärd i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (26). Följaktligen bör Schweiziska edsförbundets delegation, förutsatt att Schweiz beslutar att förordningen ska genomföras i dess interna rättsordning, delta i byråns styrelse. Ett avtal bör ingås mellan unionen och Schweiziska edsförbundet i syfte att fastställa närmare detaljerade bestämmelser, exempelvis i fråga om rösträtt, för Schweiziska edsförbundets deltagande i byråns verksamhet.
(37)
När det gäller Liechtenstein innebär denna förordning, i den utsträckning som den rör SIS II och VIS, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (27), närmare bestämt av bestämmelserna på det område som avses i artikel 1.A, 1.B och 1.G i beslut 1999/437/EG, jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (28). I den utsträckning som den är tillämplig på Eurodac, innebär denna förordning en ny åtgärd i den mening som avses i protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (29). Följaktligen bör Furstendömet Liechtensteins delegation delta i byråns styrelse. Ett avtal bör ingås mellan unionen och Furstendömet Liechtenstein i syfte att fastställa närmare detaljerade bestämmelser, exempelvis i fråga om rösträtt, för Furstendömet Liechtensteins deltagande i byråns verksamhet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
SYFTE
Artikel 1
Inrättande av byrån
1. Härmed inrättas en europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (byrån).
2. Byrån ska ansvara för den operativa förvaltningen av den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac.
3. Byrån får, men endast om detta föreskrivs i relevanta lagstiftningsinstrument på grundval av artiklarna 67-89 i EUF-fördraget, även ges ansvar för att förbereda, utveckla och operativt förvalta andra stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa än dem som avses i punkt 2, varvid utvecklingen inom den forskning som avses i artikel 8 i denna förordning och resultaten från de pilotprojekt som avses i artikel 9 i denna förordning ska beaktas där så är lämpligt.
4. Den operativa förvaltningen ska omfatta alla uppgifter som krävs för att stora it-system ska fungera i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som gäller för vart och ett av dem, inbegripet ansvaret för den kommunikationsinfrastruktur som används för dem. Dessa stora it-system ska inte utbyta uppgifter eller möjliggöra spridning av information eller kunskap om inte detta föreskrivs i en specifik rättslig grund.
Artikel 2
Mål
Utan att det påverkar kommissionens och de respektive medlemsstaternas skyldigheter enligt de lagstiftningsinstrument som reglerar stora it-system, ska byrån säkerställa
a)
en ändamålsenlig, säker och kontinuerlig drift av stora it-system,
b)
en effektiv och ekonomiskt ansvarig förvaltning av stora it-system,
c)
en tillräcklig tjänstekvalitetsnivå för användarna av stora it-system,
d)
kontinuitet och oavbruten service,
e)
en hög uppgiftsskyddsnivå i enlighet med gällande bestämmelser, inbegripet särskilda bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen,
f)
en lämplig nivå på dataskyddet och den fysiska säkerheten i enlighet med de tillämpliga reglerna, inklusive specifika bestämmelser för vart och ett av de stora it-systemen, och
g)
användning av adekvata strukturer för projektens förvaltning för att de stora it-systemen ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt.
KAPITEL II
UPPGIFTER
Artikel 3
Uppgifter avseende SIS II
Avseende SIS II ska byrån utföra
a)
de uppgifter som ålades förvaltningsmyndigheten genom förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF, och
b)
uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av SIS II, särskilt för Sirenepersonal (Sirene - Supplementary Information Request at the National Entries), och utbildning av experter avseende de tekniska aspekterna av SIS II inom ramen för utvärderingsmekanismen för Schengen.
Artikel 4
Uppgifter avseende VIS
Avseende VIS ska byrån utföra
a)
de uppgifter som ålades förvaltningsmyndigheten genom förordning (EG) nr 767/2008 och beslut 2008/633/RIF, och
b)
uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av VIS.
Artikel 5
Uppgifter avseende Eurodac
Avseende Eurodac ska byrån utföra
a)
de uppgifter som ålades förvaltningsmyndigheten genom förordning (EG) nr 2725/2000 och beslut (EG) nr 407/2002,
b)
uppgifter avseende kommunikationsinfrastrukturen, nämligen tillsyn, säkerhet och samordning av förbindelser mellan medlemsstaterna och leverantören, och
c)
uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av Eurodac.
Artikel 6
Uppgifter avseende förberedelsen, utvecklingen och den operativa förvaltningen av andra stora it-system
Byrån ska, när den anförtros förberedelsen, utvecklingen och den operativa förvaltningen av sådana andra stora it-system som avses i artikel 1.3, på lämpligt sätt utföra uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av dessa system.
Artikel 7
Uppgifter avseende kommunikationsinfrastrukturen
1. Byrån ska utföra de uppgifter som är knutna till den kommunikationsinfrastruktur som ålades förvaltningsmyndigheten genom de lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av stora it-system som avses i artikel 1.2.
2. Enligt de lagstiftningsinstrument som avses i punkt 1 är de uppgifter som rör kommunikationsinfrastrukturen (inbegripet den operativa förvaltningen och säkerheten) uppdelade mellan byrån och kommissionen. För att säkerställa att de fullgör sina respektive åligganden på ett konsekvent sätt, ska byrån och kommissionen komma överens om operativa arbetsförfaranden som återges i ett samförståndsavtal.
3. Kommunikationsinfrastrukturen ska förvaltas och kontrolleras på lämpligt sätt för att den ska skyddas mot hot och för att dess säkerhet, liksom de stora it-systemens säkerhet, ska kunna säkerställas, inbegripet säkerheten för de uppgifter som utbyts genom kommunikationsinfrastrukturen.
4. Lämpliga åtgärder, inklusive säkerhetsplaner, ska antas bland annat för att förhindra obehörig läsning, kopiering, ändring eller radering av personuppgifter i samband med överföring av personuppgifter och transport av datamedier, i synnerhet med hjälp av lämplig krypteringsteknik. Ingen systemrelaterad operativ information som inte är krypterad ska cirkulera i kommunikationsinfrastruktursystemet.
5. Externa enheter eller organ inom den privata sektorn får anlitas för att utföra uppgifter som rör den operativa förvaltningen av kommunikationsinfrastrukturen i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. I ett sådant fall ska nätleverantören vara bunden av de säkerhetsåtgärder som avses i punkt 4 och ska inte ha tillgång till operativa data i SIS II, VIS eller Eurodac eller till det SIS II-relaterade Sirenesystemet.
6. Utan att det påverkar befintliga kontrakt för SIS II-, VIS- och Eurodacnätverken ska hanteringen av krypteringsnycklarna förbli inom byråns behörighetsområde och får inte läggas ut på entreprenad till någon extern enhet inom den privata sektorn.
Artikel 8
Uppföljning av forskning
1. Byrån ska följa utvecklingen av den forskning som är av relevans för den operativa förvaltningen av SIS II, VIS, Eurodac och andra stora it-system.
2. Byrån ska regelbundet hålla Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt, i fråga om uppgiftsskydd, Europeiska datatillsynsmannen underrättade om den utveckling som avses i punkt 1.
Artikel 9
Pilotprojekt
1. Enbart på särskild och uttrycklig begäran av kommissionen, som minst tre månader i förväg ska ha underrättat Europaparlamentet och rådet, och efter ett styrelsebeslut, får byrån i överensstämmelse med artikel 12.1 l genomföra sådana pilotprojekt som avses i artikel 49.6 a i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 för utveckling eller operativ förvaltning av stora it-system, vid tillämpningen av artiklarna 67-89 i EUF-fördraget.
Byrån ska regelbundet hålla Europaparlamentet, rådet och, i fråga om uppgiftsskydd, Europeiska datatillsynsmannen underrättade om utvecklingen av de pilotprojekt som avses i första stycket.
2. Budgetanslag till pilotprojekt som begärts av kommissionen får tas upp i budgeten för högst två på varandra följande budgetår.
KAPITEL III
STRUKTUR OCH ORGANISATION
Artikel 10
Rättslig ställning
1. Byrån ska vara ett unionsorgan med ställning som juridisk person.
2. Byrån ska i var och en av medlemsstaterna ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt nationell rätt. Den får särskilt förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Den får även ingå avtal rörande byråns säte och de enheter som inrättas enligt punkt 4 med de medlemsstater inom vilkas territorium sätet, den tekniska enheten och backup-enheten är placerade (värdmedlemsstater).
3. Byrån ska företrädas av den verkställande direktören.
4. Sätet för byrån ska vara Tallinn, Estland.
De uppgifter som rör utveckling och operativ förvaltning enligt artiklarna 1.3, 3, 4, 5 och 7 ska genomföras i Strasbourg, Frankrike.
En backup-enhet som kan säkerställa driften av ett stort it-system vid fel i detta system ska inrättas i Sankt Johann im Pongau, Österrike, om en backup-enhet fastställs i det rättsliga instrument som reglerar dess utveckling, inrättande, drift och användning.
Artikel 11
Struktur
1. Byråns förvaltnings- och ledningsstruktur ska bestå av
a)
en styrelse,
b)
en verkställande direktör, och
c)
rådgivande grupper.
2. Byråns struktur ska också inbegripa
a)
ett uppgiftsskyddsombud,
b)
en säkerhetsansvarig,
c)
en räkenskapsförare.
Artikel 12
Styrelsens uppgifter
1. För att säkerställa att byrån fullgör sina uppgifter ska styrelsen
a)
utse och, i förekommande fall, entlediga den verkställande direktören i enlighet med artikel 18,
b)
granska den verkställande direktören i disciplinärenden och utöva tillsyn över hur denne utför sina arbetsuppgifter, inbegripet genomförandet av styrelsens beslut,
c)
fastställa byråns organisationsstruktur efter samråd med kommissionen,
d)
fastställa byråns arbetsordning efter samråd med kommissionen,
e)
på förslag av den verkställande direktören, godkänna det avtal om säte och de avtal om teknisk enhet respektive backup-enhet som upprättats i enlighet med artikel 10.4 som den verkställande direktören ska underteckna med värdmedlemsstaterna,
f)
enligt överenskommelse med kommissionen, vidta de nödvändiga genomförandeåtgärder som avses i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän,
g)
anta nödvändiga genomförandeåtgärder för utstationeringen av nationella experter vid byrån,
h)
med utgångspunkt i ett utkast som den verkställande direktör som avses i artikel 17 har lämnat efter samråd med de rådgivande grupper som avses i artikel 19 och efter att ha mottagit kommissionens yttrande, anta ett flerårigt arbetsprogram vilket baseras på de uppgifter som avses i kapitel II. Det fleråriga arbetsprogrammet ska, utan att det påverkar unionens årliga budgetförfarande, innefatta en flerårig budgetberäkning och förhandsutvärderingar, i syfte att ge struktur åt målen och de olika skedena i flerårsplaneringen,
i)
anta en flerårig personalpolitisk plan och ett utkast till årligt arbetsprogram, och den 31 mars varje år översända dem till kommissionen och budgetmyndigheten,
j)
senast den 30 september varje år, efter att ha mottagit kommissionens yttrande, med två tredjedels majoritet av sina röstberättigade ledamöter och, i enlighet med det årliga budgetförfarandet och unionens lagstiftningsprogram på de områden som omfattas av artiklarna 67-89 i EUF-fördraget, anta byråns årliga arbetsprogram för det kommande året samt se till att det antagna arbetsprogrammet översänds till Europaparlamentet, rådet och kommissionen och att det offentliggörs,
k)
senast den 31 mars varje år anta byråns årliga verksamhetsrapport för föregående år, där i synnerhet de uppnådda resultaten jämförs med målen i det årliga arbetsprogrammet, och senast den 15 juni samma år översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten; den årliga verksamhetsrapporten ska offentliggöras,
l)
utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget, inklusive genomförandet av de pilotprojekt som avses i artikel 9, enligt artiklarna 32, 33.6 och 34,
m)
anta de finansiella bestämmelserna för byrån i enlighet med artikel 34,
n)
utse en räkenskapsförare som ska vara funktionellt oberoende vid utförandet av sina arbetsuppgifter,
o)
säkerställa lämplig uppföljning av det som konstaterats och rekommenderats i de olika interna eller externa revisionsrapporterna och utvärderingarna,
p)
anta nödvändiga säkerhetsåtgärder, inklusive en säkerhetsplan, en driftskontinuitetsplan och en katastrofplan, med beaktande av eventuella rekommendationer som ges av de säkerhetsexperter som ingår i de rådgivande grupperna,
q)
utse en säkerhetsansvarig,
r)
utse ett uppgiftsskyddsombud i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001,
s)
senast den 22 maj 2012 anta de praktiska arrangemangen för genomförandet av förordning (EG) nr 1049/2001,
t)
anta rapporterna om den tekniska funktionen hos SIS II enligt artikel 50.4 i förordning (EG) nr 1987/2006 respektive artikel 66.4 i beslut 2007/533/RIF, och hos VIS enligt artikel 50.3 i förordning (EG) nr 767/2008 respektive artikel 17.3 i beslut 2008/633/RIF,
u)
anta årsrapporten om verksamheten inom Eurodacs centrala enhet i enlighet med artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2725/2000,
v)
yttra sig om den europeiska datatillsynsmannens granskningsrapporter enligt artikel 45 i förordning (EG) nr 1987/2006 och artikel 42.2 i förordning (EG) nr 767/2008 och säkerställa lämplig uppföljning av granskningarna,
w)
offentliggöra statistik rörande SIS II enligt artikel 50.3 i förordning (EG) nr 1987/2006 respektive artikel 66.3 i beslut 2007/533/RIF,
x)
sammanställa statistik över arbetet i Eurodacs centrala enhet enligt artikel 3.3 i förordning (EG) nr 2725/2000,
y)
säkerställa årligt offentliggörande av förteckningen över de behöriga myndigheter som har rätt att direkt hämta uppgifter ur SIS II enligt artikel 31.8 i förordning (EG) nr 1987/2006 och artikel 46.8 i beslut 2007/533/RIF, och av den förteckning över kontor i de nationella SIS II-systemen (N.SIS II) och Sirenekontor som avses i artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1987/2006 respektive artikel 7.3 i beslut 2007/533/RIF,
z)
säkerställa årligt offentliggörande av förteckningen över de myndigheter som har utsetts enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 2725/2000,
aa)
fullgöra alla andra uppgifter som anförtros byrån enligt denna förordning.
2. Styrelsen får ge råd till den verkställande direktören i alla frågor som strikt hänför sig till utvecklingen av den operativa förvaltningen av stora it-system.
Artikel 13
Styrelsens sammansättning
1. Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare för kommissionen.
2. Varje medlemsstat och kommissionen ska senast den 22 januari 2012 utse sina ledamöter i styrelsen samt deras suppleanter. Efter utgången av denna tidsperiod ska kommissionen sammankalla styrelsen. Suppleanterna ska företräda ledamöterna i deras frånvaro.
3. Styrelsens ledamöter ska utses på grundval av den höga nivån på deras relevanta erfarenhet och sakkunskap när det gäller stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa samt kunskaper om uppgiftsskydd.
4. Ledamöternas mandatperiod ska vara fyra år. Denna mandatperiod får förnyas en gång. Vid mandatperiodens utgång eller om de avgår ska ledamöterna sitta kvar tills deras mandat har förnyats eller tills de har ersatts.
5. Länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder ska delta i byråns arbete. De ska vardera utse en företrädare och en suppleant i styrelsen.
Artikel 14
Styrelsens ordförandskap
1. Styrelsen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland ledamöterna.
2. Styrelseordförandens och vice ordförandens mandatperiod ska vara två år. Deras mandatperiod får förnyas en gång. Om deras uppdrag som styrelseledamot emellertid upphör någon gång under deras mandatperiod upphör också deras mandatperiod automatiskt vid denna tidpunkt.
3. Ordföranden och vice ordföranden ska enbart väljas bland de styrelseledamöter som utsetts av medlemsstater och som enligt unionslagstiftningen fullt ut omfattas av de lagstiftningsinstrument som reglerar utveckling, inrättande, drift och användning av samtliga stora it-system som förvaltas av byrån.
Artikel 15
Styrelsens sammanträden
1. Styrelsen ska kallas till möte på initiativ av
a)
dess ordförande,
b)
minst en tredjedel av dess ledamöter,
c)
kommissionen, eller
d)
den verkställande direktören.
Styrelsen ska hålla minst ett ordinarie möte var sjätte månad.
2. Den verkställande direktören ska delta i styrelsens möten.
3. Styrelsens ledamöter får bistås av sakkunniga i de rådgivande grupperna.
4. Europol och Eurojust får delta i styrelsens möten som observatörer när en fråga rörande SIS II, angående tillämpningen av beslut 2007/533/RIF, är på dagordningen. Europol får också delta vid styrelsens möten som observatör när en fråga rörande VIS i samband med tillämpningen av beslut 2008/633/RIF är på dagordningen.
5. Styrelsen får bjuda in alla personer vars åsikter kan vara av intresse att delta som observatörer vid mötena.
6. Byrån ska tillhandahålla styrelsen ett sekretariat.
Artikel 16
Omröstning
1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 eller artiklarna 12.1 j, 18.1 och 18.7, ska styrelsens beslut fattas av en majoritet av alla dess medlemmar med rösträtt.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3, ska varje ledamot i styrelsen ha en röst.
3. Varje ledamot som utsetts av en medlemsstat som enligt unionslagstiftningen omfattas av ett lagstiftningsinstrument som reglerar utveckling, inrättande, drift och användning av ett stort it-system som förvaltas av byrån, får rösta om en fråga som rör det stora it-systemet i fråga.
Dessutom får Danmark rösta om frågor som rör ett sådant stort it-system om landet enligt artikel 4 i protokollet om Danmarks ställning beslutar att i sin nationella lagstiftning genomföra det lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av ett sådant stort it-system.
4. Artikel 37 ska vara tillämplig på de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder.
5. Om ledamöterna är oeniga om huruvida ett visst stort it-system berörs av en omröstning, ska ett beslut om att det inte berörs fattas med två tredjedels majoritet.
6. Den verkställande direktören ska inte rösta.
7. Röstningsförfarandena ska fastställas mer i detalj i byråns arbetsordning, särskilt under vilka förutsättningar en ledamot får agera på en annan ledamots vägnar och eventuella krav på beslutförhet när så är lämpligt.
Artikel 17
Den verkställande direktörens uppgifter och befogenheter
1. Byrån ska ledas och företrädas av den verkställande direktören.
2. Den verkställande direktören ska vara oavhängig vid fullgörandet av sina uppgifter. Utan att det påverkar kommissionens eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller annat organ.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12, ska den verkställande direktören ha det fullständiga ansvaret för de arbetsuppgifter som anförtros byrån och undergå det årliga förfarande varvid Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten.
4. Europaparlamentet och rådet får uppmana den verkställande direktören att rapportera om utförandet av sina arbetsuppgifter.
5. Den verkställande direktören ska
a)
ansvara för myndighetens dagliga förvaltning,
b)
se till att byrån fungerar i enlighet med denna förordning,
c)
förbereda och genomföra förfaranden, beslut, strategier, program och verksamheter som antas av styrelsen inom ramen för vad denna förordning, dess genomförandebestämmelser och tillämplig lagstiftning föreskriver,
d)
fastställa och genomföra ett effektivt system som möjliggör regelbunden övervakning och utvärdering av
i)
stora it-system, inbegripet statistik, och
ii)
byrån, däribland när det gäller huruvida byråns mål faktiskt och effektivt uppnås,
e)
delta utan rösträtt i styrelsens möten,
f)
utöva de befogenheter i förhållande till byråns personal som fastställs i artikel 20.3 och sköta personalfrågor,
g)
utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän fastställa sekretesskrav som överensstämmer med artikel 17 i förordning (EG) nr 1987/2006, artikel 17 i beslut 2007/533/RIF respektive artikel 26.9 i förordning (EG) nr 767/2008 samt för att tillämpa relevanta regler för tystnadsplikt eller andra likvärdiga skyldigheter beträffande konfidentialitet för byråns personal som behöver arbeta med Eurodacuppgifter,
h)
förhandla om ett avtal om säte samt avtal om den tekniska enheten respektive backup-enheten med värdmedlemsstaterna och, efter det att dessa avtal godkänts av styrelsen, underteckna avtalet om säte samt avtalen om den tekniska enheten respektive backup-enheten.
6. Den verkställande direktören ska till styrelsen för antagande särskilt överlämna utkast till följande:
a)
Byråns årliga arbetsprogram och årliga verksamhetsrapport, efter att först ha hört arbetsgrupperna.
b)
De finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byrån.
c)
Det fleråriga arbetsprogrammet.
d)
Budgeten för nästkommande år, med utgångspunkt i verksamhetsbaserad budgetering.
e)
Den fleråriga personalpolitiska planen.
f)
Direktiv för den utvärdering som avses i artikel 31.
g)
De praktiska arrangemangen för tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001.
h)
Nödvändiga säkerhetsåtgärder, inklusive en säkerhetsplan, en driftskontinuitetsplan och en katastrofplan.
i)
Rapporter om hur vart och ett av de stora it-systemen fungerar tekniskt, på det sätt som avses i artikel 12.1 t, samt den årsrapport om verksamheten inom Eurodacs centrala enhet som avses i artikel 12.1 u, på grundval av resultaten av övervakningen och utvärderingen.
j)
Den årliga förteckningen, för offentliggörande, över behöriga myndigheter som har rätt att direkt hämta uppgifter ur SIS II, inklusive den förteckning över N.SIS II-kontor och Sirenekontor som avses i artikel 12.1 y, och av den förteckning över myndigheter som avses i artikel 12.1 z.
7. Den verkställande direktören ska fullgöra varje annan uppgift i enlighet med denna förordning.
Artikel 18
Utnämning av verkställande direktör
1. Styrelsen ska utse byråns verkställande direktör för en mandatperiod på fem år från en förteckning över valbara kandidater som, efter ett av kommissionen anordnat allmänt uttagningsprov, befunnits kvalificerade. Inom ramen för detta urvalsförfarande ska en inbjudan att inkomma med en intresseanmälan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på annan plats. Styrelsen får kräva att förfarandet upprepas om den inte anser att någon av kandidaterna på förteckningen är lämplig. Styrelsen ska utse den verkställande direktören på grundval av personliga meriter, erfarenhet av stora it-system, administrativa kunskaper, finansiell kompetens, ledningskompetens och kunskaper om uppgiftsskydd. Styrelsen ska fatta sitt beslut att utse den verkställande direktören med två tredjedels majoritet av alla sina röstberättigade ledamöter.
2. Den sökande som styrelsen valt ut ska före utnämningen uppmanas att avge en förklaring inför ansvariga utskott i Europaparlamentet och att besvara frågor från utskottsledamöterna. Efter att en sådan förklaring har avgetts ska Europaparlamentet anta ett yttrande med sin syn på den utvalda kandidaten. Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om på vilket sätt detta yttrande har beaktats. Yttrandet ska behandlas som personligt och konfidentiellt fram till dess att kandidaten utses.
3. Under de nio månader som föregår den femåriga mandatperiodens utgång ska styrelsen, i nära samarbete med kommissionen, göra en utvärdering, i vilken den särskilt ska bedöma de resultat som uppnåtts under den verkställande direktörens första mandatperiod och hur de uppnåddes.
4. Styrelsen får, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras på grund av byråns mål och behov, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.
5. Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Inom en månad före en eventuell sådan förlängning ska den verkställande direktören uppmanas att avge en förklaring inför ansvariga utskott i Europaparlamentet och att besvara frågor från utskottsledamöterna.
6. Den verkställande direktören är ansvarig inför styrelsen.
7. Styrelsen får avsätta den verkställande direktören. Styrelsen ska fatta ett sådant beslut med två tredjedels majoritet av alla sina röstberättigade ledamöter.
Artikel 19
Rådgivande grupper
1. Följande rådgivande grupper ska bistå styrelsen med nödvändig sakkunskap om stora it-system, särskilt i samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten:
a)
Den rådgivande gruppen för SIS II.
b)
Den rådgivande gruppen för VIS.
c)
Den rådgivande gruppen för Eurodac.
d)
Andra rådgivande grupper för ett stort it-system i de fall där detta föreskrivs i det lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av det stora it-systemet.
2. Varje medlemsstat som enligt unionsrätten omfattas av ett lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av ett visst stort it-system samt kommissionen, ska utse en ledamot av den rådgivande gruppen för det stora it-systemet för en treårsperiod, som kan förnyas.
Även Danmark ska utse en ledamot av en rådgivande grupp för ett stort it-system om landet inom ramen för artikel 4 i protokollet om Danmarks ställning beslutar att i sin nationella lagstiftning genomföra det lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av det stora it-systemet i fråga.
Varje land som är associerat till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, Eurodac-relaterade åtgärder och de åtgärder som är relaterade till andra stora it-system och som deltar i ett visst stort it-system, ska utse en ledamot av den rådgivande gruppen för det stora it-systemet.
3. Europol och Eurojust får utse varsin företrädare i den rådgivande gruppen för SIS II. Europol får även utse en företrädare i den rådgivande gruppen för VIS.
4. Styrelseledamöterna får inte vara ledamöter i någon av de rådgivande grupperna. Den verkställande direktören eller dennes företrädare ska ha rätt att närvara som observatörer vid alla möten som hålls av de rådgivande grupperna.
5. Förfarandena för de rådgivande gruppernas arbete och samarbete ska fastställas i byråns arbetsordning.
6. Vid utarbetandet av ett yttrande ska ledamöterna i varje rådgivande grupp göra sitt bästa för att uppnå enighet. Om enighet inte uppnås ska yttrandet utgöras av majoritetens motiverade ståndpunkt. Även minoritetens motiverade ståndpunkt(er) ska tas till protokollet. Artikel 16.3 och 16.4 ska tillämpas i enlighet med detta. Ledamöter som företräder länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder, ska ha rätt att avge yttranden om frågor i vilka de inte har rösträtt.
7. Varje medlemsstat samt varje land som är associerat till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder ska underlätta de rådgivande gruppernas arbete.
8. När det gäller ordförandeskapet i de rådgivande grupperna ska artikel 14 gälla i tillämpliga delar.
KAPITEL IV
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 20
Personal
1. Tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpning av tjänsteföreskrifterna ska tillämpas såväl på byråns personal som på dess verkställande direktör.
2. Vid tillämpningen av tjänsteföreskrifterna ska byrån anses vara en byrå i den mening som avses i artikel 1a.2 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän.
3. Byrån ska gentemot sin egen personal ha de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän tillkommer tillsättningsmyndigheten, och de befogenheter som enligt anställningsvillkoren tillkommer den myndighet som bemyndigats att ingå avtal.
4. Byråns personal ska bestå av tjänstemän, tillfälligt anställda eller kontraktsanställda. Styrelsen ska årligen besluta om huruvida de avtal som den verkställande direktören planerar att förlänga ska löpa tills vidare i enlighet med anställningsvillkoren.
5. Byrån ska inte rekrytera tillfällig personal för utförande av det som betraktas som känsliga ekonomiska arbetsuppgifter.
6. Kommissionen och medlemsstaterna får temporärt utstationera tjänstemän eller nationella experter vid byrån. Styrelsen ska med beaktande av den fleråriga personalpolitiska planen anta nödvändiga genomförandeåtgärder för detta ändamål.
7. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän ska byrån tillämpa lämpliga regler avseende tystnadsplikt eller andra likvärdiga skyldigheter beträffande konfidentialitet.
8. Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen anta de nödvändiga genomförandeåtgärder som avses i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän.
Artikel 21
Allmänintresse
Styrelsens ledamöter, den verkställande direktören och de rådgivande gruppernas ledamöter ska förbinda sig att handla i allmänhetens intresse. Därför ska de årligen utfärda en skriftlig, offentlig åtagandeförklaring.
Förteckningen över styrelsens ledamöter ska offentliggöras på byråns webbplats.
Artikel 22
Avtal om säte samt avtal om den tekniska enheten respektive backup-enheten
Nödvändiga arrangemang för byråns lokaler i värdmedlemsstaterna och de resurser som ska tillhandahållas av dessa medlemsstater och de särskilda regler som i medlemsstaterna är tillämpliga på den verkställande direktören, styrelsens ledamöter, byråns personal och deras familjemedlemmar ska, efter styrelsens godkännande, fastställas i ett avtal om säte och i avtal om den tekniska enheten respektive backup-enheten mellan byrån och värdmedlemsstaterna.
Artikel 23
Privilegier och immunitet
Byrån ska omfattas av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.
Artikel 24
Skadeståndsansvar
1. Byråns avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den lag som är tillämplig på avtalet i fråga.
2. Europeiska unionens domstol ska vara behörig att träffa avgöranden enligt skiljedomsklausul i ett avtal som byrån ingått.
3. När det gäller utomobligatoriskt ansvar ska byrån i enlighet med de gemensamma allmänna principerna i medlemsstaternas lagstiftning ersätta skador som orsakats av dess avdelningar eller personal när de genomför sina arbetsuppgifter.
4. Europeiska unionens domstol ska vara behörig i tvister om ersättning för sådana skador som avses i punkt 3.
5. Byråns anställdas personliga skadeståndsansvar gentemot byrån ska regleras av bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.
Artikel 25
Språk
1. Byrån ska omfattas av förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (30).
2. Utan att det påverkar beslut som fattats i enlighet med artikel 342 i EUF-fördraget, ska det årliga arbetsprogram och den årliga verksamhetsrapport som avses i artikel 12.1 j respektive 12.1 k vara utformade på samtliga officiella språk vid unionens institutioner.
3. De översättningstjänster som krävs för byråns verksamhet ska tillhandahållas av översättningscentrumet för Europeiska unionens organ.
Artikel 26
Tillgång till handlingar
1. På grundval av ett förslag från den verkställande direktören och senast sex månader efter den 1 december 2012, ska styrelsen anta bestämmelser om tillgång till byråns handlingar i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.
2. De beslut som fattas av byrån i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan ligga till grund för ett klagomål till Europeiska ombudsmannen eller en talan inför Europeiska unionens domstol i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 228 respektive 263 i EUF-fördraget.
Artikel 27
Information och kommunikation
1. Byrån ska, på eget initiativ och på de områden som ingår i dess uppdrag, lämna information i enlighet med de lagstiftningsinstrument som reglerar utveckling, inrättande, drift och användning av stora it-system. Den ska särskilt se till att allmänheten och alla berörda parter, förutom genom offentliggörande enligt artiklarna 12.1 j, 12.1 k, 12.1 w, 12.1 y och 33.8, snabbt får objektiv, tillförlitlig och lättbegriplig information om dess arbete.
2. Styrelsen ska fastställa de praktiska arrangemangen för tillämpningen av punkt 1.
Artikel 28
Uppgiftsskydd
1. Utan att det påverkar tillämpningen av dataskyddsbestämmelser som föreskrivs i de lagstiftningsinstrument som reglerar utveckling, inrättande, drift och användning av stora it-system, ska den information som byrån behandlar i enlighet med denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001.
2. Styrelsen ska fastställa bestämmelser för byråns tillämpning av förordning (EG) nr 45/2001, särskilt avsnitt 8 avseende uppgiftsskyddsombudet.
Artikel 29
Säkerhetsbestämmelser om skydd av sekretessbelagda uppgifter och uppgifter som inte är sekretessbelagda men av känslig natur
1. Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som anges i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (31), däribland bestämmelser om utbyte, behandling och lagring av sekretessbelagda uppgifter och åtgärder för den fysiska säkerheten.
2. Byrån ska också tillämpa de säkerhetsprinciper för behandling av känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda som antagits och genomförts av kommissionen.
3. Styrelsen ska i enlighet med artiklarna 2 och 12.1 p besluta om den interna struktur som byrån måste ha för att kunna se till att relevanta säkerhetsprinciper efterlevs.
Artikel 30
Byråns säkerhet
1. Byrån ska ansvara för säkerheten och upprätthållandet av ordningen i de byggnader och lokaler samt på de områden som byrån använder. Byrån ska tillämpa säkerhetsprinciperna och de ifrågavarande bestämmelserna i de lagstiftningsinstrument som reglerar utvecklingen, inrättandet, driften och användningen av stora it-system.
2. Värdmedlemsstaterna ska vidta verkningsfulla och lämpliga åtgärder för att upprätthålla ordningen och säkerheten i omedelbar närhet av de byggnader, lokaler och områden som byrån använder, och de ska ge byrån lämpligt skydd i enlighet med de relevanta avtalen om byråns säte och om den tekniska enheten respektive backup-enheten, samtidigt som de personer som byrån bemyndigat garanteras fritt tillträde till dessa byggnader, lokaler och områden.
Artikel 31
Utvärdering
1. Kommissionen ska, i nära samråd med styrelsen, göra en utvärdering av byråns verksamhet senast tre år efter den 1 december 2012 och vart fjärde år därefter. Vid utvärderingen ska det undersökas på vilket sätt och i vilken utsträckning som byrån faktiskt bidrar till den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa och fullgör de arbetsuppgifter som anges i denna förordning. Utvärderingen ska även innehålla en bedömning av byråns roll inom ramen för en unionsstrategi som syftar till en samordnad, kostnadseffektiv och sammanhängande it-strategi på unionsnivå och som ska inrättas under kommande år.
2. Efter samråd med styrelsen ska kommissionen, på grundval av den utvärdering som avses i punkt 1, utfärda rekommendationer om ändringar av denna förordning, bland annat för att få den att bättre överensstämma med den unionsstrategi som avses i punkt 1. Kommissionen ska översända rekommendationerna, styrelsens yttrande samt lämpliga förslag till Europaparlamentet, rådet och Europeiska datatillsynsmannen.
KAPITEL V
FINANSIELLA BESTÄMMELSER
Artikel 32
Budget
1. Byråns intäkter ska, utan att det påverkar andra typer av inkomster, bestå av följande:
a)
Ett bidrag från unionen som tas upp i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt).
b)
Ett bidrag från de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder.
c)
Eventuella finansiella bidrag från medlemsstaterna.
2. Byråns utgifter ska bland annat omfatta löner till personalen, kostnader för administration, infrastruktur och drift samt utgifter som avser avtal eller överenskommelser som ingås av byrån. Varje år ska den verkställande direktören, med beaktande av byråns verksamhet, utarbeta ett utkast till beräkning av byråns inkomster och utgifter för påföljande budgetår och överlämna detta till styrelsen tillsammans med tjänsteförteckningen.
3. Byråns inkomster och utgifter ska vara i balans.
4. Styrelsen ska, på grundval av ett utkast utarbetat av den verkställande direktören, upprätta ett utkast till beräkning av byråns inkomster och utgifter för nästkommande budgetår.
5. Styrelsen ska senast den 10 februari varje år översända utkastet till beräkning av byråns inkomster och utgifter och de allmänna riktlinjer som ligger till grund för den beräkningen, till kommissionen och de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder; den slutliga inkomst- och utgiftsberäkningen ska översändas senast den 31 mars varje år.
6. Senast den 31 mars varje år ska styrelsen till kommissionen och budgetmyndigheten översända
a)
utkastet till sitt fleråriga arbetsprogram,
b)
sin uppdaterade fleråriga personalpolitiska plan, upprättad i enlighet med de riktlinjer som fastställts av kommissionen,
c)
information om antalet fast anställda tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda enligt tjänsteföreskrifterna för år n-1 och n samt en uppskattning för år n + 1,
d)
uppgifter om in natura-bidrag från värdmedlemsstaterna till byrån,
e)
en uppskattning av saldot för resultaträkningen för år n-1.
7. Kommissionen ska översända beräkningen till budgetmyndigheten tillsammans med förslaget till Europeiska unionens allmänna budget.
8. På grundval av beräkningen ska kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget, som den ska förelägga budgetmyndigheten i enlighet med artikel 314 i EUF-fördraget, ta upp de medel som den anser vara nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och det bidragsbelopp som ska belasta den allmänna budgeten.
9. Budgetmyndigheten ska bevilja anslagen för bidrag till byrån. Budgetmyndigheten ska anta byråns tjänsteförteckning.
10. Byråns budget ska antas av styrelsen. Budgeten ska bli slutgiltig efter det slutgiltiga antagandet av Europeiska unionens allmänna budget. Vid behov ska den justeras i enlighet härmed.
11. Alla eventuella ändringar av budgeten, inklusive tjänsteförteckningen, ska göras enligt samma förfarande.
12. Styrelsen ska snarast möjligt underrätta budgetmyndigheten om den har för avsikt att genomföra ett projekt som kan få betydande inverkan på finansieringen av byråns budget, särskilt projekt som rör egendom, till exempel hyra eller förvärv av byggnader. Den ska informera kommissionen om detta samt de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder. Om en av budgetmyndighetens båda parter avser att avge ett yttrande, ska den inom två veckor efter mottagandet av informationen om ett projekt meddela styrelsen sin avsikt att avge ett sådant yttrande. Om inget yttrande inkommer får byrån fullfölja den planerade åtgärden.
Artikel 33
Budgetgenomförande
1. Byråns budget ska genomföras av dess verkställande direktör.
2. Den verkställande direktören ska varje år översända all information som är av betydelse för resultatet av utvärderingsförfarandena till budgetmyndigheten.
3. Senast den 1 mars efter budgetårets utgång ska byråns räkenskapsförare till kommissionens räkenskapsförare och revisionsrätten överlämna byråns preliminära redovisningar och en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära redovisningar i enlighet med artikel 128 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.
4. Senast den 31 mars efter budgetårets utgång ska byråns räkenskapsförare även överlämna rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till budgetmyndigheten.
5. Efter det att revisionsrättens synpunkter på byråns preliminära redovisningar enligt bestämmelserna i artikel 129 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inkommit, ska den verkställande direktören på eget ansvar upprätta byråns slutliga redovisningar och överlämna dem till styrelsen för yttrande.
6. Styrelsen ska avge ett yttrande om byråns slutliga redovisningar.
7. Senast den 1 juli efter budgetårets utgång ska den verkställande direktören överlämna de slutliga redovisningarna tillsammans med styrelsens yttrande till budgetmyndigheten, kommissionens räkenskapsförare, revisionsrätten och de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder.
8. De slutliga redovisningarna ska offentliggöras.
9. Senast den 30 september ska den verkställande direktören till revisionsrätten överlämna ett svar på dess synpunkter. Den verkställande direktören ska också skicka det svaret till styrelsen.
10. På Europaparlamentets begäran ska den verkställande direktören, i enlighet med artikel 146.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, lägga fram alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl.
11. Europaparlamentet ska före den 15 maj år n + 2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja byråns verkställande direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande under år n.
Artikel 34
Finansiella bestämmelser
Styrelsen ska anta byråns finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. De ska inte avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 annat än om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta och efter det att kommissionen givit sitt godkännande.
Artikel 35
Bedrägeribekämpning
1. I syfte att bekämpa bedrägeri, korruption och andra rättsstridiga handlingar ska förordning (EG) nr 1073/1999 gälla.
2. Byrån ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och ska utan dröjsmål utfärda lämpliga föreskrifter som gäller för alla anställda vid byrån.
3. I beslut om finansiering samt i de avtal om och instrument för genomförande som införts till följd av dessa beslut, ska det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och Olaf vid behov får utföra kontroller på plats hos dem som mottagit anslag från byrån samt hos de tjänstemän som har fördelat dessa anslag.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 36
Förberedande åtgärder
1. Kommissionen ska ansvara för inrättandet av byrån och dess inledande verksamhet fram till dess att den har operativ förmåga att genomföra sin egen budget.
2. Innan den verkställande direktören inleder sin tjänstgöring efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 18, får kommissionen interimistiskt utse ett begränsat antal tjänstemän, varav en ska fullgöra den verkställande direktörens åligganden. Den interimistiska verkställande direktören får inte, i överensstämmelse med artikel 13.2, utses förrän styrelsen har sammankallats.
Om den interimistiska verkställande direktören inte fullgör de skyldigheter som anges i denna förordning får styrelsen be kommissionen att utse en ny interimistisk verkställande direktör.
3. Den interimistiske verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de anslag som anges i byråns budget, när den godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, inklusive anställningsavtal när tjänsteförteckningen för byrån har antagits. Styrelsen får, om det är berättigat, införa begränsningar av den interimistiska verkställande direktörens befogenheter.
Artikel 37
Deltagande av de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder
Inom ramen för tillämpliga bestämmelser i deras associeringsavtal ska det utarbetas arrangemang för att bland annat ange på vilket sätt och i vilken utsträckning de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder kommer att delta i byråns arbete samt de närmare reglerna för deras deltagande, inklusive bestämmelser om finansiella bidrag, personal och rösträtt.
Artikel 38
Ikraftträdande och tillämplighet
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Byrån ska inleda sin verksamhet enligt artiklarna 3-9 den 1 december 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.
Utfärdad i Strasbourg den 25 oktober 2011.