PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1034/2011
av den 17 oktober 2011
om säkerhetstillsyn inom flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (1), särskilt artikel 4,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (2), särskilt artikel 6, och
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (3), särskilt artikel 8b, och
av följande skäl:
(1)
Enligt förordning (EG) nr 216/2008 ska kommissionen, med stöd av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (”byrån”), anta tillämpningsföreskrifter för tillhandahållande av ett antal flygsäkerhetsreglerande krav för införande av en effektiv funktion för säkerhetstillsyn över flygledningstjänster. Enligt artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008 ska dessa tillämpningsföreskrifter utarbetas på grundval av de förordningar som antagits i enlighet med artikel 5.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (4). Denna förordning bygger på kommissionens förordning (EG) nr 1315/2007 av den 8 november 2007 om säkerhetstillsyn av flygledningstjänsten och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 (5).
(2)
De behöriga myndigheternas roll och funktion behöver preciseras ytterligare baserat på bestämmelserna i förordning (EG) nr 216/2008, förordning (EG) nr 549/2004, förordning (EG) nr 550/2004 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (förordning om driftskompatibilitet) (6). Dessa förordningar innehåller krav avseende säkerhet för flygtrafiktjänster. Medan leverantörerna är ansvariga för ett säkert tillhandahållande av flygtrafiktjänster, bör medlemsstaterna säkerställa effektiv tillsyn via behöriga myndigheter.
(3)
Denna förordning bör inte omfatta militära operationer och militär träning enligt artikel 1.2 i förordning (EG) nr 549/2004 och artikel 1.2 c i förordning (EG) nr 216/2008.
(4)
De behöriga myndigheterna bör utföra säkerhetsrevisioner och säkerhetsgranskningar i enlighet med denna förordning inom ramen för de inspektioner och undersökningar som ska utföras enligt förordning (EG) nr 216/2008 och förordning (EG) nr 550/2004.
(5)
De behöriga myndigheterna bör överväga att använda det system för säkerhetstillsyn som fastställs i denna förordning även inom andra tillsynsområden för att leverera en effektiv och sammanhängande tillsynsverksamhet.
(6)
I alla flygtrafiktjänster, liksom i flödesplanering och luftrumsplanering, används funktionella system för styrning av luftfarten. Ändringar i de funktionella systemen bör därför bli föremål för en säkerhetstillsyn.
(7)
Behöriga myndigheter som fastställt att ett system eller en komponent i ett system inte uppfyller tillämpliga krav, bör vidta alla nödvändiga åtgärder. Härvid bör den behöriga myndigheten, särskilt när en säkerhetsinstruktion måste utfärdas, överväga att instruera de anmälda organ som deltar i utfärdandet av den försäkran som avses i artikel 5 eller artikel 6 i förordning (EG) nr 552/2004 att utföra särskilda undersökningar beträffande det berörda tekniska systemet.
(8)
Ett krav på att de behöriga myndigheterna ska lämna årliga rapporter om säkerhetstillsynen bör bidra till öppenhet och tydligare ansvarsförhållanden för säkerhetstillsynen. Sådana rapporter bör lämnas till kommissionen, byrån och den medlemsstat som utsett eller inrättat den behöriga myndigheten. De årliga rapporterna om säkerhetstillsyn bör dessutom användas inom ramen för regionalt samarbete, standardiseringsinspektioner enligt förordning (EG) nr 216/2008 och internationell övervakning av säkerhetstillsyn. Rapporterna bör bland annat innehålla relevant information om följande: övervakning av säkerhetstillsynens utförande, de övervakade organisationernas uppfyllande av tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav, program för säkerhetsrevisioner, granskning av säkerhetsbevisning samt ändringar av funktionella system som de övervakade organisationerna genomfört enligt förfaranden som godkänts av den behöriga myndigheten och i enlighet med de säkerhetsinstruktioner som utfärdats av den myndigheten.
(9)
Enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 216/2008 och artikel 2.4 i förordning (EG) nr 550/2004 bör behöriga myndigheter på lämpligt sätt komma överens om ett nära samarbete med varandra för att säkerställa adekvat tillsyn över leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster med avseende på det luftrum som faller under en annan medlemsstats ansvarsområde än den som utfärdade certifikatet. I enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 216/2008 bör de behöriga myndigheterna utbyta information med varandra med fokus på säkerhetstillsyn av organisationer.
(10)
Byrån bör ytterligare utvärdera bestämmelserna i denna förordning, särskilt de som gäller säkerhetstillsyn av ändringar, och lämna ett yttrande för att anpassa sådana ändringar till ett enda övergripande system, samt ta hänsyn till integrationen av dessa bestämmelser i den framtida gemensamma regelstrukturen för civil luftfartssäkerhet liksom intressenters och behöriga myndigheters erfarenheter. Byråns yttrande bör dessutom syfta till att underlätta genomförandet av Internationella civila luftfartsorganisationens State Safety Programme (SSP) inom unionen som en del av detta enda övergripande system.
(11)
För att vissa av de nätverksfunktioner som etablerats enligt förordning (EG) nr 551/2004 ska kunna utföras på ett säkert sätt bör det berörda organet omfattas av vissa säkerhetskrav. Dessa krav som syftar till att säkerställa att ett sådant organ eller en sådan organisation drivs på ett säkert sätt, fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) och om ändring av förordning (EU) nr 691/2010 (7). Dessa krav är säkerhetskrav för organisationen, vilka har stor likhet med de generella krav som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 (8), men som är anpassade till nätverksfunktionens säkerhetsansvar. För att stödja ett övergripande system för reglering av säkerheten inom området civil luftfart behöver uppfyllandet av dessa krav övervakas på samma sätt som leverantörerna av flygtrafiktjänster övervakas.
(12)
Högnivågruppen för luftfartsreglering betonade i sina rekommendationer från juli 2007 behovet av att skilja tillsyn från tillhandahållande av tjänster eller funktioner. I linje med denna princip föreskrivs i artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 att det organ som utsetts att utföra nätverksfunktionerna måste omfattas av vederbörlig tillsyn. Eftersom byrån redan utövar den oberoende säkerhetstillsynen över leverantörer av paneuropeisk flygledningstjänst/flygtrafiktjänster enligt artikel 22a i förordning (EG) nr 216/2008, är det helt i linje med europeisk flygsäkerhetspolicy att anförtro byrån uppgiften att bistå kommissionen i utövandet av samma uppgifter när det gäller de europeiska nätverksfunktionerna.
(13)
Förordning (EG) nr 1315/2007 bör därför upphöra att gälla.
(14)
Kommissionens förordning (EG) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 (9) bör ändras för att anpassas till denna förordning.
(15)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. I denna förordning fastställs de krav som ska tillämpas vid behöriga myndigheters säkerhetstillsyn avseende flygtrafiktjänster, flödesplanering, luftrumsplanering för allmän flygtrafik och andra nätverksfunktioner.
2. Förordningen ska tillämpas på de verksamheter som bedrivs av behöriga myndigheter och behöriga organ som verkar på uppdrag av dessa när det gäller säkerhetstillsyn avseende flygtrafiktjänster, flödesplanering, luftrumsplanering och andra nätverksfunktioner.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 549/2004 och artikel 3 i förordning (EG) nr 216/2008. Definitionen av ”certifikat” i artikel 2.15 i förordning (EG) nr 549/2004 gäller emellertid inte.
Dessutom gäller följande definitioner:
1. korrigerande åtgärd: åtgärd för att undanröja orsaken till en fastställd bristande överensstämmelse.
2. funktionella system: kombination av system, förfaranden och personal som samverkar på ett organiserat sätt för att utföra en uppgift inom flygledningstjänsten.
3. nätverksförvaltare: det opartiska och behöriga organ som utsetts enligt artikel 6.2 eller 6.6 i förordning (EG) nr 551/2004 att fullgöra de skyldigheter som beskrivs i den artikeln och i denna förordning.
4. nätverksfunktioner: de särskilda funktioner som beskrivs i artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004.
5. organisation: leverantör av flygtrafiktjänster eller organisation som tillhandahåller flödesplanering eller luftrumsplanering eller andra nätverksfunktioner.
6. process: kedja eller uppsättning av verksamheter som är inbördes förbundna eller som påverkar varandra ömsesidigt och som omvandlar tillförda faktorer (input) till en resulterande verkan (output).
7. säkerhetsbevisning: underlag som styrker att en föreslagen ändring av ett funktionellt system kan utföras med uppfyllande av de mål eller standarder som fastställs i det befintliga regelverket och i enlighet med de flygsäkerhetsreglerande kraven.
8. säkerhetsinstruktion: meddelande som utfärdas eller antas av en behörig myndighet och som föreskriver vilka åtgärder som ska vidtas i ett funktionellt system för att återupprätta säkerheten när det har fastställts att flygsäkerheten annars kan äventyras.
9. säkerhetsmål: en kvalitativ eller kvantitativ angivelse av den största frekvens eller sannolikhet med vilken en riskkälla kan förväntas uppstå.
10. säkerhetsrevision: systematisk och oberoende undersökning som utförs av en behörig myndighet eller på dennas uppdrag i syfte att bestämma huruvida samlade säkerhetsåtgärder - eller delar av dem - för processer och deras resultat samt för produkter eller tjänster överensstämmer med föreskrivna säkerhetsåtgärder samt huruvida de utförs på ett effektivt sätt och är ägnade att uppnå förväntade resultat.
11. flygsäkerhetsreglerande krav: krav som fastställs av unionen eller i nationell lagstiftning för tillhandahållande av flygtrafiktjänster eller flödesplanerings- eller luftrumsplaneringsfunktioner eller andra nätverksfunktioner och som avser teknisk och operativ kompetens och lämplighet för tillhandahållande av sådana tjänster och funktioner, styrning av deras säkerhet samt system, dessas komponenter och förfaranden.
12. säkerhetskrav: sätt att minska risk som är fastställd på basis av en riskreduktionsstrategi i syfte att uppnå ett bestämt säkerhetsmål. Ett säkerhetskrav kan röra t.ex. organisation, drift, förfaranden, funktioner, utförande och driftskompatibilitet eller miljöegenskaper.
13. verifiering: framläggande av objektiva bevis som styrker att bestämda krav har uppfyllts.
14. paneuropeisk flygledningstjänst/flygtrafiktjänster: en verksamhet som är utformad och inrättad för användare inom flertalet eller alla medlemsstater och som också kan sträcka sig utanför luftrummet för det territorium som omfattas av fördraget.
Artikel 3
Behöriga myndigheter för tillsyn
Utan att det påverkar det ömsesidiga erkännandet av certifikat för leverantörer av flygtrafiktjänster enligt artikel 7.8 i förordning (EG) nr 550/2004 och artikel 11 i förordning (EG) nr 216/2008, ska de behöriga myndigheterna för tillsyn vara följande vid tillämpning av denna förordning:
a)
För organisationer som har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt säte i en medlemsstat och utövar flygtrafiktjänster inom den medlemsstatens territorium: den nationella tillsynsmyndighet som utsetts eller inrättats av denna medlemsstat.
b)
För organisationer för vilka, enligt de överenskommelser som ingåtts av medlemsstater enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 550/2004, ansvaret för säkerhetstillsynen har fördelats på ett annat sätt än vad som anges i punkt a: de behöriga myndigheter som utsetts eller inrättats enligt dessa överenskommelser. Dessa överenskommelser ska uppfylla kraven i artikel 2.3-2.6 i förordning (EG) nr 550/2004.
c)
För organisationer som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster i luftrummet för det territorium som omfattas av fördraget och som har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt säte utanför det territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget: Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (”byrån”).
d)
För organisationer som tillhandahåller paneuropeisk flygledningstjänst/flygtrafiktjänster samt för alla andra nätverksfunktioner i luftrummet för det territorium som omfattas av fördraget: byrån.
Artikel 4
Säkerhetstillsyn
1. De behöriga myndigheterna ska, som ett inslag i deras tillsyn av krav för flygtrafiktjänster samt flödesplanering, luftrumsplanering och andra nätverksfunktioner utföra säkerhetstillsyn för att övervaka att dessa verksamheter tillhandahålls på ett säkert sätt och för att verifiera att tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav och tillhörande införandemetoder uppfylls.
2. När medlemsstater ingår en överenskommelse om tillsyn av organisationer som bedriver verksamhet i funktionella luftrumsblock som sträcker sig över fler än en medlemsstats luftrum eller när gränsöverskridande tjänster tillhandahålls, ska de berörda medlemsstaterna fastlägga och fördela ansvarsområdena för säkerhetstillsynen så att
a)
det klart framgår vem som ansvarar för tillämpningen av respektive bestämmelse i denna förordning,
b)
medlemsstaterna har överblick över funktionerna för säkerhetstillsynen och dess resultat,
c)
utbyte av relevant information mellan tillsynsmyndigheterna och den certifierande myndigheten säkerställs.
De berörda medlemsstaterna ska regelbundet se över överenskommelsen och dess praktiska tillämpning, med fokus på de resultat som uppnåtts i fråga om säkerheten.
3. När en överenskommelse ingås om tillsyn över organisationer som är aktiva inom ett funktionellt luftrumsblock eller i gränsöverskridande aktiviteter där byrån är behörig myndighet för minst en av organisationerna enligt artikel 3 b, ska de berörda medlemsstaterna samordna med byrån för att säkerställa att led a, b och c i punkt 2 uppfylls.
Artikel 5
Övervakning av säkerhetsprestanda
1. De behöriga myndigheterna ska regelbundet övervaka och bedöma uppnådda säkerhetsnivåer för att avgöra huruvida de uppfyller de flygsäkerhetsreglerande krav som gäller för de luftrumsblock som de ansvarar för.
2. De behöriga myndigheterna ska använda resultaten från säkerhetsövervakningen framför allt för att fastställa vilka områden som ska prioriteras när det gäller verifiering av uppfyllandet av de flygsäkerhetsreglerande kraven.
Artikel 6
Verifiering av uppfyllelse av flygsäkerhetsreglerande krav
1. De behöriga myndigheterna ska fastställa en process för att verifiera
a)
att tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav är uppfyllda före utfärdande eller förnyelse av ett certifikat - inklusive de säkerhetsrelaterade villkor som är knutna till det - som krävs för tillhandahållande av flygtrafiktjänster,
b)
att alla säkerhetsrelaterade skyldigheter i det utnämningsbeslut som utfärdas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 550/2004 är uppfyllda,
c)
att organisationerna stadigvarande uppfyller tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav,
d)
att säkerhetsmål, säkerhetskrav och andra säkerhetsrelaterade villkor tillämpas som är fastställda i
i)
försäkringar om kontroll av system, inklusive relevanta försäkringar om systemkomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, som utfärdats i enlighet med förordning (EG) nr 552/2004,
ii)
förfaranden för riskbedömning och riskreducering vilka föreskrivs i flygsäkerhetsreglerande krav som gäller för flygtrafiktjänster, flödesplanering, luftrumsplanering och nätverksförvaltaren,
e)
att säkerhetsinstruktioner införs.
2. Den process som avses i punkt 1 ska
a)
bygga på dokumenterade förfaranden,
b)
underbyggas med dokumentation som är speciellt avsedd att ge personal för säkerhetstillsyn vägledning om hur de ska utföra sina uppgifter,
c)
ge de aktuella organisationerna en indikation om resultaten av säkerhetstillsynen,
d)
baseras på säkerhetsrevisioner och säkerhetsgranskningar som utförs i enlighet med artiklarna 7, 9 och 10,
e)
ge de behöriga myndigheterna de underlag de behöver för att vidta ytterligare åtgärder, bland annat sådana som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 549/2004, artikel 7.7 i förordning (EG) nr 550/2004 och artiklarna 10, 25 och 68 i förordning (EG) nr 216/2008 i fall då de flygsäkerhetsreglerande kraven inte uppfylls.
Artikel 7
Säkerhetsrevisioner
1. Behöriga myndigheter, eller behöriga organ som verkar på deras uppdrag, ska utföra säkerhetsrevisioner.
2. Säkerhetsrevisionerna enligt punkt 1 ska
a)
genom bedömning av behovet av förbättringar eller korrigerande åtgärder ge de behöriga myndigheterna underlag för avgörande av huruvida tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav samt införandemetoder uppfylls,
b)
utföras oberoende av den revisionsverksamhet som den granskade organisationen bedriver internt i sina egna funktioner för flygsäkerhets- eller kvalitetsstyrning,
c)
utföras av revisionspersonal som uppfyller de kvalifikationskrav som avses i artikel 12,
d)
avse samlade införandemetoder - eller delar av dem - samt processer, produkter eller tjänster,
e)
fastställa huruvida
i)
införandemetoder uppfyller flygsäkerhetsreglerande krav,
ii)
vidtagna åtgärder uppfyller införandemetoderna,
iii)
resultat av vidtagna åtgärder uppfyller förväntade resultat av införandemetoderna,
f)
leda till att alla fastställda bristande överensstämmelser korrigeras i enlighet med artikel 8.
3. De behöriga myndigheterna ska inom ramen för det inspektionsprogram som föreskrivs i artikel 8 i genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 upprätta ett program för säkerhetsrevisioner, vilket ska uppdateras minst en gång per år. Syftet med programmet är att
a)
täcka alla områden med potentiella flygsäkerhetsrisker, med fokus på områden där problem har konstaterats,
b)
täcka alla organisationer, tjänster och nätverksfunktioner som står under den behöriga myndighetens tillsyn,
c)
säkerställa att revisioner utförs på ett sätt som står i proportion till den risknivå som organisationernas verksamhet har,
d)
säkerställa att ett tillräckligt antal revisioner utförs under en tvåårsperiod för att kontrollera att alla berörda organisationer uppfyller tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav inom alla relevanta områden i det funktionella systemet,
e)
säkerställa en uppföljning av genomförandet av korrigerande åtgärder.
4. De behöriga myndigheterna får besluta att ändra omfattningen av planerade revisioner och att vid behov utföra ytterligare revisioner.
5. De behöriga myndigheterna ska besluta om vilka åtgärder, element, tjänster, funktioner, produkter, platser och verksamheter som ska genomgå revision inom en fastställd tidsperiod.
6. Iakttagelser och fastställda bristande överensstämmelser ska dokumenteras. Fastställanden av bristande överensstämmelser ska styrkas med bevisning och innehålla hänvisningar till de tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav och tillhörande införandemetoder som används som referenspunkter för revisionen.
7. Det ska upprättas en revisionsrapport med närmare uppgifter om de bristande överensstämmelserna.
Artikel 8
Korrigerande åtgärder
1. De behöriga myndigheterna ska meddela de granskade organisationerna resultaten av revisionen och samtidigt anmoda dessa att vidta korrigerande åtgärder för att avhjälpa de fastställda bristande överensstämmelserna, vilket dock inte ska innebära någon begränsning för vidtagande av ytterligare åtgärder som följer av de tillämpliga flygsäkerhetsreglerande kraven.
2. De granskade organisationerna ska bestämma vilka korrigerande åtgärder som ska genomföras för att korrigera bristande överensstämmelser, samt bestämma tidsplanen för deras genomförande.
3. De behöriga myndigheterna ska bedöma de korrigerande åtgärderna och det genomförande som de granskade organisationerna har bestämt och godta dem om slutsatsen av bedömningen är att de är tillräckliga för att avhjälpa de bristande överensstämmelserna.
4. De granskade organisationerna ska verkställa de korrigerande åtgärder som godkänts av de behöriga myndigheterna. De korrigerande åtgärderna och den efterföljande uppföljningen ska slutföras inom den tidsperiod som godtagits av de behöriga myndigheterna.
Artikel 9
Säkerhetstillsyn av ändringar i funktionella system
1. När organisationer beslutar om införande av en säkerhetsrelaterad ändring av sina funktionella system får de bara använda förfaranden som godtas av den behöriga myndigheten. När det gäller leverantörer av flygtrafikledningstjänster och leverantörer av kommunikations-, navigations och övervakningstjänster ska den behöriga myndigheten godta dessa förfaranden inom ramen för genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011.
2. Organisationerna ska anmäla alla planerade säkerhetsrelaterade ändringar till den behöriga myndigheten. För detta ändamål ska de behöriga myndigheterna fastställa administrativa förfaranden i enlighet med nationell rätt.
3. Om inte artikel 10 är tillämplig får organisationerna genomföra anmälda ändringar i enlighet med de förfaranden som avses i punkt 1 i denna artikel.
Artikel 10
Förfarande för granskning av föreslagna ändringar
1. De behöriga myndigheterna ska granska säkerhetsbevisningar för nya funktionella system eller för ändringar i befintliga funktionella system vilka föreslagits av en organisation när
a)
allvarlighetsbedömningen, som utförts enligt punkt 3.2.4 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 visar att de tänkbara effekterna av de kartlagda riskkällorna har allvarlighetsgraden 1 eller 2, eller
b)
införandet av ändringarna kräver införande av nya luftfartsstandarder.
När de behöriga myndigheterna finner att det krävs en granskning i fall som inte omfattas av punkten a eller b ska de meddela organisationen att de kommer att företa en säkerhetsgranskning av de anmälda ändringarna.
2. Säkerhetsgranskningar ska utföras på ett sätt som står i proportion till den risknivå som de nya funktionella systemen eller de föreslagna ändringarna i befintliga funktionella system har.
Säkerhetsgranskningen ska
a)
följa dokumenterade förfaranden,
b)
underbyggas med dokumentation som är speciellt avsedd att ge personal för säkerhetstillsyn vägledning om hur de ska utföra sina uppgifter,
c)
ta hänsyn till de säkerhetsmål, säkerhetskrav och andra säkerhetsrelaterade villkor som rör de aktuella ändringarna och som är fastställda i
i)
försäkringar om kontroll av system som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 552/2004,
ii)
försäkringar om systemkomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 552/2004, eller
iii)
dokumentation för riskbedömning och riskreduktion vilken upprättats i enlighet med tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav,
d)
vid behov fastställa ytterligare säkerhetsrelaterade omständigheter som är knutna till genomförandet av ändringarna,
e)
bedöma huruvida den framlagda säkerhetsbevisningen kan godtas, med beaktande av
i)
kartläggning av riskkällor,
ii)
överensstämmelse av klassning i allvarlighetsgrader,
iii)
giltigheten hos säkerhetsmålen,
iv)
giltigheten, effektiviteten och genomförbarheten hos säkerhetskraven och de eventuella andra säkerhetsrelaterade villkor som fastställts,
v)
påvisande av att säkerhetsmålen, säkerhetskraven och andra säkerhetsrelaterade villkor är stadigvarande uppfyllda,
vi)
påvisande av att processen som används för att ta fram säkerhetsbevisning uppfyller tillämpliga flygsäkerhetsreglerande krav,
f)
verifiera de processer som organisationer använder för att ta fram säkerhetsbevisning för de nya funktionella system eller de ändringar i befintliga funktionella system som är föremål för granskning,
g)
fastställa om det är nödvändigt att verifiera att kraven uppfylls stadigvarande,
h)
inbegripa alla åtgärder som är nödvändiga för samordning med myndigheter som är ansvariga för säkerhetstillsyn av luftvärdighet och flygverksamhet,
i)
leda fram till att organisationen underrättas om godkännande av ändringarna - i tillämpliga fall med villkor - eller underkännande, i det sistnämnda fallet med motivering.
3. Ibruktagandet av ändringar som är föremål för granskning ska förutsätta godkännande av de behöriga myndigheterna.
Artikel 11
Behöriga organ
1. När en behörig myndighet beslutar att ge ett behörigt organ i uppdrag att utföra säkerhetsrevisioner eller säkerhetsgranskningar i enlighet med denna förordning, ska den se till att följande ingår bland de krav som tillämpas för att utse ett organ bland dem som erkänts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 550/2004 och artikel 13 i förordning (EG) nr 216/2008:
a)
Det behöriga organet ska ha tidigare erfarenhet av bedömning av säkerhet inom luftfartsverksamhet.
b)
Det behöriga organet får inte samtidigt delta i den verksamhet som den granskade organisationen bedriver internt i sina egna funktioner för flygsäkerhets- eller kvalitetsstyrning.
c)
All personal som har att göra med utförandet av säkerhetsrevisioner eller säkerhetsgranskningar ska vara väl utbildade och kvalificerade samt uppfylla kvalifikationskraven i artikel 12.3 i den här förordningen.
2. Det behöriga organet ska godta att den kan komma att omfattas av revisioner utförda av den behöriga myndigheten eller något annat organ som verkar på dess uppdrag.
3. De behöriga myndigheterna ska föra dokumentation över de behöriga organ som de har gett i uppdrag att utföra säkerhetsrevisioner eller säkerhetsgranskningar. Dokumentationen ska innehålla uppgifter om hur kraven i punkt 1 uppfyllts.
Artikel 12
Kapacitet för säkerhetstillsyn
1. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att de behöriga myndigheterna har den kapacitet som behövs för att utföra säkerhetstillsyn av alla organisationer som står under deras tillsyn, däribland tillräckliga resurser för att utföra de uppgifter som föreskrivs i denna förordning.
2. De behöriga myndigheterna ska vartannat år ta fram och uppdatera en bedömning av personalbehovet för deras säkerhetstillsyn, baserad på en analys av de processer som föreskrivs i denna förordning och deras tillämpning.
3. De behöriga myndigheterna ska se till att alla personer som deltar i arbetet med säkerhetstillsyn har kompetens för att utföra aktuella funktioner. För detta ändamål ska de behöriga myndigheterna
a)
för varje befattning i myndighetens organisation som rör arbete med säkerhetstillsyn fastlägga och dokumentera kraven beträffande utbildning, fortbildning, kunskaper om teknik och drift, erfarenhet och övriga kvalifikationer,
b)
se till att de som i myndighetens organisation deltar i arbete med säkerhetstillsyn får särskild utbildning,
c)
se till att personal som utsetts att utföra säkerhetsrevisioner, däribland revisionspersonal från behöriga organ, uppfyller bestämda kvalifikationskrav som fastställs av den behöriga myndigheten. Kraven ska omfatta
i)
kunskaper och insikter om krav avseende flygtrafiktjänster, flödesplanering, luftrumsplanering och andra nätverksfunktioner som får användas som referenspunkter vid säkerhetsrevisioner,
ii)
användning av bedömningsmetoder,
iii)
kunskaper som krävs för att leda en revision,
iv)
styrkande av revisionspersonalens kompetens genom prövning eller på andra godtagbara sätt.
Artikel 13
Säkerhetsinstruktioner
1. Behöriga myndigheter ska utfärda säkerhetsinstruktioner när de har fastställt en risksituation i ett funktionellt system vilken kräver omedelbar åtgärd.
2. Säkerhetsinstruktionerna ska delges berörda organisationer och innehålla minst följande information:
a)
Beskrivning av risksituationen.
b)
Uppgift om vilket funktionellt system som påverkas.
c)
Erforderliga åtgärder med motiveringar.
d)
Tid inom vilken de erforderliga åtgärderna ska vara genomförda för att uppfylla säkerhetsinstruktionerna.
e)
Datum för instruktionernas ikraftträdande.
3. De behöriga myndigheterna ska delge en kopia av säkerhetsinstruktionerna till byrån och eventuella andra berörda behöriga myndigheter, särskilt till dem som deltar i säkerhetstillsynen av det aktuella funktionella systemet, och till kommissionen.
4. De behöriga myndigheterna ska verifiera att de säkerhetsinstruktioner den utfärdat följs.
Artikel 14
Dokumentation av säkerhetstillsyn
De behöriga myndigheterna ska föra, och hålla tillgänglig, dokumentation över sina processer för säkerhetstillsyn. Dokumentationen ska bland annat omfatta rapporter från alla säkerhetsrevisioner samt annan säkerhetsrelaterad dokumentation avseende certifikat, utnämningar av organisationer, säkerhetstillsyn av ändringar, säkerhetsinstruktioner och anlitandet av behöriga organ.
Artikel 15
Rapportering av säkerhetstillsyn
1. De behöriga myndigheterna ska varje år rapportera om säkerhetstillsynen med uppgifter om de åtgärder som genomförts inom ramen för denna förordning. Den årliga rapporten om säkerhetstillsynen ska också innehålla uppgifter om följande:
a)
Den behöriga myndighetens organisationsschema och förfaranden.
b)
Luftrum som faller under ansvarsområdet för medlemsstater som inrättat eller utsett den behöriga myndigheten, i förekommande fall, och de organisationer som står under den behöriga myndighetens tillsyn.
c)
Behöriga organ med uppdrag att utföra säkerhetsrevisioner.
d)
Den behöriga myndighetens aktuella resurser.
e)
Alla säkerhetsproblem som konstaterats genom de processer för säkerhetstillsyn som den behöriga myndigheten sköter.
2. Medlemsstaterna ska använda de behöriga myndigheternas rapporter när de överlämnar sina årliga rapporter till kommissionen i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 549/2004.
De årliga rapporterna om säkerhetstillsynen ska göras tillgängliga för medlemsstater som ingår i de funktionella luftrumsblock som omfattas av rapporten. Vidare ska den göras tillgänglig för byrån och för de program eller verksamheter som bedrivs inom ramen för internationella avtal och som avser övervakning eller revision av genomförandet av säkerhetstillsynen av flygtrafiktjänster, flödesplanering, luftrumsplanering och andra nätverksfunktioner.
Artikel 16
Informationsutbyte mellan behöriga myndigheter
De behöriga myndigheterna ska träffa överenskommelser om nära samarbete i enlighet med artiklarna 10 och 15 i förordning (EG) nr 216/2008 och artikel 2.4 i förordning (EG) nr 550/2004 samt utbyta all relevant information med varandra för att säkerställa säkerhetstillsynen av alla organisationer som tillhandahåller gränsöverskridande tjänster eller funktioner.
Artikel 17
Övergångsbestämmelser
1. Åtgärder inledda innan denna förordning träder i kraft på grundval av förordning (EG) nr 1315/2007 ska hanteras i enlighet med denna förordning.
2. Den myndighet i en medlemsstat som har haft ansvar för säkerhetstillsynen över organisationer för vilka byrån är den behöriga myndigheten enligt artikel 3, ska överföra säkerhetstillsynsfunktionen för dessa organisationer till byrån 12 månader från dagen för ikraftträdandet av denna förordning. Detta ska inte gälla säkerhetstillsynen över nätverksförvaltaren, för vilken en eventuell överföring till kommissionen, bistådd av byrån, ska göras vid dagen för ikraftträdandet av denna förordning.
Artikel 18
Upphävande
Förordning (EG) nr 1315/2007 ska upphöra att gälla.
Artikel 19
Ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010
I bilaga IV till förordning (EU) nr 691/2010 ska punkt 1.1 e ersättas med följande:
”e)
Säkerhetsrapporter från de nationella tillsynsmyndigheterna enligt artiklarna 7, 8 och 14 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1034/2011 (10), samt rapporter från samma myndigheter om hur man avhjälper identifierade säkerhetsbrister som är föremål för korrigerande handlingsplaner.
Artikel 20
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2011.