PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 400/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření a předchozí šetření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 % z dovozu ocelových lan a kabelů („OLK“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Uvedená opatření jsou dále označována jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, je dále označováno jako „původní šetření“.
(2)
Poté, co bylo v roce 2004 v souladu s článkem 13 základního nařízení zjištěno, že jsou původní opatření obcházena překládkou OLK pocházejících z Číny v Maroku, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 1886/2004 (3) na dovoz stejných OLK zasílaných z Maroka. Obdobně poté, co bylo na základě šetření podle článku 13 základního nařízení zjištěno, že dochází k obcházení původních opatření při dovozu z Ukrajiny přes Moldavsko, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 760/2004 (4) na dovoz stejných ocelových lan a kabelů odesílaných z Moldavska.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (5) Rada na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (dále jen „přezkum nařízení před pozbytím platnosti“) v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila konečné antidumpingové clo na dovoz OLK pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, a to na úrovni původních opatření. Takto uložené clo tudíž zůstává v platnosti a je dále označováno jako „platná opatření“.
1.2 Žádost
(4)
Dne 29. června 2009 obdržela Komise podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení žádost o prošetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na OLK pocházející z Čínské lidové republiky. Žádost předložil styčný výbor Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan (Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries, EWRIS) jménem výrobců ocelových lan a kabelů v Unii (dále jen „žadatel“).
(5)
Žádost uváděla, že po uložení antidumpingových opatření došlo k významné změně ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu z Číny, Korejské republiky a Malajsie do Unie, pro kterou kromě uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna struktury obchodu byla údajně důsledkem překládky OLK pocházejících z Číny v Korejské republice a Malajsii.
(6)
Žádost dále uváděla, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou oslabovány jak z hlediska množství, tak ceny. Kromě toho existuje dostatek důkazů, že se tento zvýšený dovoz z Korejské republiky a Malajsie uskutečnil za ceny značně nižší, než je cena nezpůsobující újmu stanovená při původním šetření.
(7)
Na závěr žadatel uvedl, že ceny OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie byly dumpingové ve vztahu k běžné hodnotě, která byla stanovena pro obdobný výrobek během původního šetření.
1.3 Zahájení
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přesvědčivé důkazy pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením (ES) č. 734/2009 (6) (dále jen „zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie.
1.4 Šetření
(9)
Komise úředně uvědomila orgány Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Malajsie, výrobce/vývozce a obchodníky v těchto zemích, dovozce v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a žádající výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v Číně, Korejské republice a Malajsii známým Komisi z žádosti či prostřednictvím zastoupení Korejské republiky a Malajsie při Evropské unii nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v čl. 3 odst. 1 zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány obchodníkům v Korejské republice a Malajsii a dovozcům v Unii uvedeným v žádosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(10)
Přihlásilo se patnáct výrobců/vývozců a dva obchodníci z Korejské republiky, dva výrobci/vývozci z Malajsie, pět výrobců/vývozců z Číny, dva dovozci ve spojení, deset z Unie, kteří nejsou ve spojení, a Sdružení evropských dovozců ocelových lan. Několik dalších společností prohlásilo, že se nezabývají výrobou ani vývozem výrobku, který je předmětem šetření.
(11)
Následující společnosti poskytly odpovědi na dotazník a následně byly v jejich prostorách provedeny ověřovací návštěvy:
Výrobci/vývozci v Korejské republice:
-
Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,
-
Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City,
-
Cosmo Wire Ltd., Ulsan,
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman - Gun,
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City a její společnost ve spojení DSR Corp., Busan,
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,
-
Kiswire Ltd., Soul,
-
Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,
-
Manho Rope & Wire Ltd., Busan,
-
Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.
Obchodník v Korejské republice:
-
Trion Co Ltd., Busan.
Výrobci/vývozci v Malajsii:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.
Výrobci/vývozci v Číně:
-
Qingdao DSR, Qingdao,
-
Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.
Dovozci ve spojení:
-
Kiswire Europe, Nizozemsko,
-
Verope AG, Švýcarsko.
1.5 Období šetření
(12)
Období šetření trvalo od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „OŠ“). Pro vyšetření údajné změny ve struktuře obchodu byly shromážděny údaje za období od roku 1999 do konce období šetření.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné úvahy
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně ve struktuře obchodu mezi třetími zeměmi a Unií, zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny cenami nebo množstvím obdobného výrobku, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(14)
Jak bylo definováno při původním šetření, dotčeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako OLK), které pocházejí z Čínské lidové republiky a v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Šetřeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, zasílané z Korejské republiky a Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „šetřený výrobek“), které v současné době spadají pod stejné kódy KN jako dotčený výrobek.
(16)
Z šetření je patrné, že OLK vyvážené do Unie z Číny a OLK zasílané do Unie z Korejské republiky a Malajsie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a tudíž jsou považovány za obdobné výroby ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(17)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do spolupráce se poskytnutím odpovědí na dotazník zapojilo čtrnáct vývozců/výrobců v Korejské republice, jeden korejský obchodník, dva vyvážející výrobci v Malajsii a tři vyvážející výrobci v Číně.
(18)
Jedna korejská společnost po poskytnutí odpovědi oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a tudíž ukončuje spolupráci.
(19)
V případě jiné korejské společnosti bylo zjištěno, že je potřebné uplatňovat čl. 18 odst. 1, a to z důvodů uvedených ve 47. bodě odůvodnění.
(20)
Spolupracující korejští vyvážející výrobci pokryli během období šetření 81 % celkového vývozu z Koreje do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext. Ačkoli byla spolupráce intenzivní, spolupracující výrobci/vývozci tudíž nepokryli celkový objem vývozu OLK z Korejské republiky v plném rozsahu. Celkové objemy vývozu tudíž vycházely z databáze Comext.
(21)
V Malajsii jsou známi dva výrobci. Celková množství vývozu dvou spolupracujících společností v Malajsii přesáhla objem dovozu šetřeného výrobku zaznamenaný v databázi Comext. Z toho důvodu se mělo za to, že vyvážející výrobci odrážejí celkový vývoz OLK z Malajsie do Unie.
(22)
Žadatel tvrdil, že údaje z databáze Comext nejsou spolehlivé, a proto by celkový objem dovozu z Malajsie do Unie neměl být stanoven na tomto základě. Během šetření byly údaje o dovozu nicméně podrobeny křížové kontrole s oficiálními malajskými statistikami a s ověřenými vyplněnými dotazníky. Tato analýza neukázala, že by skutečný vývoz z Malajsie byl vyšší než vývoz uváděný spolupracujícími malajskými společnostmi. Argument žadatele tedy musel být odmítnut.
(23)
Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v Číně byla nízká a odpověď na dotazník poskytli pouze tři vývozci/výrobci. Kromě toho žádná z těchto společností nevyvážela dotčený výrobek do Unie a pouze ve velmi malém množství do Malajsie. Vývoz spolupracujících společností pokrýval 41 % celkového vývozu z Číny do Korejské republiky. Proto nebylo možné na základě informací poskytnutých spolupracujícími stranami rozumně určit objem vývozu OLK z Číny.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutné založit zjištění týkající se dovozu OLK do Unie a vývozu OLK z Číny do Korejské republiky a Malajsie zčásti na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ke stanovení celkového objemu dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového dovozu do Korejské republiky a Malajsie z Číny byly použity čínské, korejské a malajské vnitrostátní statistické údaje. Údaje byly podrobeny křížové kontrole mezi různými statistickými zdroji a potvrzeny jinými statistickými databázemi, např. Global Trade Atlas, China Export Database a údaji poskytnutými celními orgány Korejské republiky a Malajsie.
(25)
Objem dovozu zaznamenaný v korejských, malajských a čínských statistických údajích zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo šetřený výrobek. Z toho důvodu byly statistické údaje odpovídajícím způsobem upraveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření.
2.4 Změna struktury obchodu
(26)
Dovoz OLK z Číny do Unie po uložení opatření v roce 1999 nejprve klesl téměř na nulu. Po postupném nárůstu mezi roky 2003 a 2006 - v roce 2006 dosáhl dovoz vrcholu na úrovni 8 656 tun - se vývoj obrátil a dovážená množství mezi rokem 2006 a obdobím šetření znovu klesla o více než 40 %.
(27)
Na druhé straně celkový dovoz korejských OLK do Unie mezi roky 1999 a 2008 výrazně vzrostl z přibližně 11 123 tun na 48 214 tun. Roční nárůst v absolutních hodnotách byl nejvýraznější v letech 2002 a 2003 a později v letech 2006 a 2007.
(28)
Na základě informací uvedených ve stížnosti a informací poskytnutých zastoupením Korejské republiky při Evropské unii se má za to, že do tohoto šetření byla zahrnuta převážná většina, ne-li všichni skuteční výrobci šetřeného výrobku v Koreji. Z toho důvodu se mělo za to, že vývoz nespolupracujících korejských společností do Unie, který z hlediska množství představoval přibližně 19 % celkového vývoz z Korejské republiky, uskutečňují kromě výrobců uvedených v 18. a 47. bodě odůvodnění především obchodníci.
(29)
Tyto společnosti v letech 2006 a 2007 viditelně zvýšily vývoz do Unie. Vývoz byl v těchto letech přibližně o 20 % vyšší než v roce 2005, tedy v prvním roce, za který jsou k dispozici údaje na této úrovni. Vývoz prováděný nespolupracujícími společnostmi od roku 2008 klesá, což je třeba vnímat s ohledem na šetření prováděné v tomto období korejskými orgány, jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění.
(30)
Pokud jde o Malajsii, je jak z údajů databáze Comext, tak z údajů o celkovém vývozu spolupracujících společností jpatrné, že vývoz z Malajsie do Unie v minulosti také soustavně rostl. Nárůst byl nejvýraznější a stabilní v období od roku 2005 do období šetření, kdy se vývoz z Malajsie do Unie zdvojnásobil.
(31)
V tabulce 1 jsou uvedena množství OLK dovezená z výše uvedených zemí do Unie od uložení opatření v roce 1999 do období šetření:
Tabulka 1
Vývoj dovozu OLK do Unie od uložení opatření
Zdroj: Comext, korejské statistické údaje (KITA).
Objemy dovozu v tunách
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Čínská lidová republika
neuvedeno
414
283
394
913
2 809
Podíl na celkovém dovozu
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Korejská republika
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Podíl na celkovém dovozu
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malajsie
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Podíl na celkovém dovozu
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Objemy dovozu v tunách
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Čínská lidová republika
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Podíl na celkovém dovozu
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Korejská republika
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Podíl na celkovém dovozu
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Korejské nespolupracující společnosti
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Index (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malajsie
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Podíl na celkovém dovozu
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Malajské spolupracující společnosti (index, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Při pohledu na strukturu výše uvedených obchodních toků je patrné, že zejména od roku 2005 korejští a částečně malajští vývozci na trhu Unie z hlediska objemu výrazně předčili v prodeji čínské vývozce a do určité míry je nahradili.
(33)
Vzhledem ke globálnímu ekonomickému zpomalení, které se časově shoduje s obdobím šetření, obchodované objemy OLK mezi všemi dotčenými zeměmi klesly nebo se zpomalil jejich růst. K nejvýraznějšímu poklesu však došlo u dovozu z Číny do Unie (-27 %).
(34)
Během stejného období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu ocelových lan a kabelů z Číny do Korejské republiky: z poměrně nepatrného množství v roce 1999 (2 519 tun) vzrostl v roce 2008 na 78 822 tun. K nejvýraznějšímu nárůstu došlo mezi roky 2005 a 2008, kdy dovoz vzrostl čtyřnásobně. V posledních letech byla Čína největším vývozcem OLK do Koreje a v roce 2008 představovala 89 % celkového vývozu OLK. Odhadovaný dovoz pouze dotčeného výrobku (výrobky o průměru vyšším než 3 mm) činil v roce 2008 58 885 tun.
(35)
Pokud jde pouze o dovoz uskutečňovaný nespolupracujícími korejskými společnostmi, lze zaznamenat týž dramatický nárůst, tzn. že dovoz z Číny uskutečňovaný těmito společnostmi do let 2007 a 2008 vzrostl čtyřnásobně. Ačkoli poté dovoz začal klesat, nadále značně převyšuje úroveň dovozu z roku 2005 a nadále představuje velmi významná množství.
Tabulka 2
Dovoz čínských výrobků do Korejské republiky v období mezi rokem 1999 a obdobím šetření
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách, všechny průměry)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Roční změna (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Dovoz uskutečněný korejskými nespolupracujícími společnostmi (v tunách, pouze dotčené výrobky)
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Index (2005 = 100)
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
100
252
473
415
307
Zdroj: Korejské statistické údaje (KITA), údaje poskytnuté korejskými celními orgány, ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.
(36)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku OLK z Číny do Malajsie, byly posouzeny jak malajské, tak čínské statistické údaje. Obě tyto skupiny údajů jsou k dispozici pouze na skupiny výrobků o vyšší úrovni, než je úroveň dotčeného výrobku. Kromě toho vykazovaly značné rozdíly. Proto nebylo možné určit v tomto ohledu spolehlivé údaje.
(37)
Žadatel tvrdil, že skutečnost, že nemohou být zjištěny žádné spolehlivé údaje, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo konstatováno, že nedošlo k žádnému obcházení. Jak je uvedeno v 38. a 55. bodě odůvodnění, důkazy dostupné z tohoto šetření, tedy zejména objem výroby spolupracujících malajských výrobců/vývozců, jakož i jejich vývoz do Unie ukázaly, že OLK vyvážené z Malajsie skutečně pocházely z Malajsie a nepředstavovaly tedy obcházení. V tomto případě proto bylo bezvýznamné, zda existoval dovoz z Číny do Malajsie, či nikoliv. Tvrzení žadatele bylo proto nutno odmítnout.
(38)
Vývoj celkového objemu výroby spolupracujících výrobců v Korejské republice zůstal mezi rokem 2006 a obdobím šetření vyrovnaný. Malajští výrobci však během téhož období značně zvýšili svůj výstup.
Tabulka 3
Výroba OLK spolupracujících společností v Korejské republice a Malajsii
Objemy výroby v tunách
2006
2007
2008
Období šetření
Korejská republika
152 657
159 584
160 113
142 413
Index
100
105
105
93
Malajsie (indexováno)
100
164
171
157
Zdroj: Ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.
2.5 Závěr týkající se změny ve struktuře obchodu
(39)
Celkový pokles čínského vývozu do Unie od roku 2006 a souběžný nárůst vývozu z Korejské republiky a Malajsie a vývozu z Číny do Korejské republiky po uložení původních opatření, a zejména v období do roku 2008, představoval změnu ve struktuře obchodu mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé. V případě Korejské republiky bylo možné tento závěr vyvodit jednak globálně, a za období od roku 2005 do roku 2007 i samostatně pro nespolupracující společnosti.
(40)
Byly obdrženy připomínky, v nichž se tvrdí, že nárůst vývozu korejských OLK do Unie byl v průběhu let vyrovnaný a bez náhlých nárůstů; náhlý nárůst je údajně základní podmínkou pro stanovení změny ve struktuře obchodu. Kromě toho se v připomínkách tvrdilo, že by nárůst měl být považován spíše za přirozený rozvoj korejského odvětví výroby OLK.
(41)
Zaprvé, v souladu s článkem 13 základního nařízení není změna ve struktuře obchodu výlučně definována jako náhlý nárůst dovozu ze země, která je předmětem šetření. Zadruhé, ze šetření je patrné, že ačkoli vývoz z Koreje do Unie v letech 2006 a 2007 výrazně vzrostl, výroba korejských výrobců byl v těchto letech vyrovnaná. Tudíž nebylo možné vyvodit závěr, že vývoj objemů vývozu z Koreje souvisel výhradně s přirozeným rozvojem korejského odvětví výroby OLK. Konečně převážně protikladné vývojové tendence obchodních toků z Číny do Unie a z Číny do Koreje a z Koreje do Unie od roku 2006 jasně dokládají změnu obchodních toků mezi Unií a třetími zeměmi. Proto musela být uvedená tvrzení zamítnuta.
2.6 Povaha obcházení
(42)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 vyžaduje, aby byla změna ve struktuře obchodu způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel byla existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(43)
Z celkové analýzy konečných míst určení OLK vyrobených v Koreji či dovezených do Koreje a vyvezených z Koreje spolupracujícími a nespolupracujícími společnostmi - včetně dovozu do a z jiných zemí než Čína a Unie - je patrné, že určité množství vývozu z Koreje do Unie mělo základ v dovozu výrobků čínského původu do Koreje, protože tento dovoz neměl zdroj v jiných třetích zemích ani u domácích korejských výrobců.
(44)
Kromě toho je ze srovnání celkového vývozu OLK z Koreje - zaznamenaného v korejských statistických údajích - a ověřených informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci ohledně jejich výroby zřejmé, že výroba, kterou korejští výrobci určili na vývoz (118 856 tun), byla během období šetření značně nižší než celkový vývoz z Koreje (156 440 tun). Vzhledem k intenzivní spolupráci korejských společností při tomto šetření nelze tento rozdíl vysvětlit tím, že někteří výrobci možná při šetření nespolupracovali.
(45)
Při šetření bylo rovněž zjištěno, že někteří dovozci v Unii získávali OLK čínského původu od korejských vývozců, kteří při stávajícím šetření nespolupracují. Tato informace byla podrobena křížové kontrole za použití korejských obchodních databází a vyšlo najevo, že přinejmenším některé z OLK vyvezených těmito nespolupracujícími společnostmi byly skutečně získány v Číně.
(46)
U spolupracujících společností bylo možné stanovit, že žádná z nich neprováděla během období šetření překládku dotčeného výrobku v Korejské republice. Některé z nich dovážely OLK z Číny, bylo však zjištěno, že tyto výrobky byly prodávány výhradně na domácím trhu a jiných vývozních trzích.
(47)
U jedné společnosti bylo zjištěno, že v odpovědi na dotazník poskytla nepravdivé informace. Kromě toho byl během ověřovací návštěvy zčásti odepřen přístup k informacím. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích. V souladu s čl. 18 odst. 4 byla společnost zpravena o záměru nezohlednit informace, které poskytla, a byla jí poskytnuta lhůta k poskytnutí dodatečných vysvětlení.
(48)
Po poskytnutí této informace společnost uznala, že v minulosti obešla opatření prostřednictvím zfalšování původu výrobků koupených v Číně. Na druhé straně společnost prohlásila, že informace o výrobě, prodejích a nákupech během období šetření, které předložila, jsou dostatečné, což bylo ověřeno na místě. Dále tvrdila, že by tyto informace měly postačovat k tomu, aby bylo stanoveno, že během období šetření neobcházela platná opatření.
(49)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tato společnost uznala, že se zapojila do postupů obcházení, a navíc se snažila nepříznivě ovlivnit správné výsledky šetření, považuje se za vhodné nevzít vůbec v úvahu informace, které společnost předložila, a neosvobodit tuto společnost od rozšířených opatření, jak je uvedeno níže v 77. bodě odůvodnění.
(50)
Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna společnost oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a ukončila spolupráci. Obdobně jako ve výše uvedeném případě bylo nutné založit zjištění týkající se této společnosti na dostupných údajích ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Na základě těchto údajů byl formulován závěr, že ačkoli bylo zjištěno, že do překládky nebyl zapojen žádný ze spolupracujících korejských výrobců, k překládce během období šetření a předcházejících let docházelo. To se potvrdilo i zjištěními, která se týkají změn ve struktuře obchodu a jsou popsána výše ve 39. bodě odůvodnění.
(52)
Je třeba poznamenat, že v roce 2007 zahájil úřad OLAF šetření týkající se překládky téhož produktu v Koreji. Je známo, že korejské orgány ve stejné době provedly šetření údajného obcházení a dospěly k závěru, že několik společností, zejména obchodníků, podvádělo tím, že falšovali původ OLK dovážených z Číny do Koreje, když výrobek zpětně vyváželi.
(53)
Proto byla existence překládky výrobků čínského původu v Korejské republice potvrzena.
(54)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Korejské republice představovala obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60% či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25% prahu přidané hodnoty či nikoli.
(55)
Při šetření vyšlo najevo, že během období šetření nedovážel dotčený výrobek z Číny žádný ze spolupracujících výrobců v Malajsii.
(56)
Na základě podílu vývozu do Unie uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi na celkovém vývozu z Malajsie do Unie zaznamenaném v databázi Comext lze vyvodit závěr, že nárůst dovozu z Malajsie vyplývající ze statistických údajů lze v plném rozsahu vysvětlit nárůstem vývozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi. Tento závěr je posílen nárůstem celkového objemu výroby skutečných malajských výrobců ve stejném období, jak je popsáno ve 38. bodě odůvodnění.
(57)
Žadatel zpochybnil toto zjištění, aniž by uvedl další zdůvodnění nebo důkaz. Tento argument proto musel být odmítnut.
(58)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Malajsii představuje obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60 % či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25 % prahu přidané hodnoty či nikoli.
(59)
Proto bylo možné vyvodit závěr, že změna ve struktuře obchodu zaznamenaná mezi Čínou, Malajsií a Unií nebyla způsobena praktikami obcházení v Malajsii. Z toho důvodu by mělo být šetření týkající se dovozu OLK z Malajsie ukončeno.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla (Korejská republika)
(60)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platnému antidumpingovému clu uloženému na OLK pocházející z Číny.
2.8 Ohrožování vyrovnávacího účinku antidumpingového cla (nespolupracující korejské společnosti)
(61)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen ohrožovaly vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz OLK z Číny, byly jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi použity údaje z databáze Comext. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti.
(62)
Nárůst dovozu z Koreje byl vzhledem k velikosti trhu určené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (99. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1858/2005) z hlediska množství považován za významný. Odhadnutá spotřeba Unie během stávajícího období šetření obdobným způsobem poukazuje na význam tohoto dovozu. Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené během přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že opatření jsou oslabována z hlediska množství a cen.
2.9 Důkazy o dumpingu (nespolupracující korejské společnosti)
(63)
Na závěr bylo v souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení zkoumáno, zda existuje důkaz o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky.
(64)
Při přezkumu před pozbytím platnosti byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Turecku, které bylo během šetření považováno za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím srovnatelnou s Čínou. Během stávajícího šetření bylo stanoveno, že cena válcovaného drátu, hlavního vstupu používaného při výrobě OLK, od přezkumu nařízení před pozbytím platnosti výrazně vzrostla. Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že se vývoj cen surovin během období šetření odrazil ve vývozní ceně, bylo považováno za vhodné aktualizovat běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena, na základě vývoje cen surovin.
(65)
Bylo zjištěno, že značná část korejského vývozu pochází ze skutečné korejské výroby. Z toho důvodu byl pro účely stanovení vývozních cen z Korejské republiky, které jsou ovlivněny obcházením, brán v úvahu pouze vývoz nespolupracujících výrobců/vývozců, který vycházel z nejlepších dostupných údajů, tedy z průměrné vývozní ceny OLK během období šetření uvedené v databázi Comext.
(66)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy pro zohlednění rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nepřímých daních a nákladech na dopravu a pojištění vycházející z průměrných nákladů spolupracujících korejských výrobců/vývozců během období šetření.
(67)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, vyjádřený jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(68)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyvozen závěr, že konečné antidumpingové clo uložené z dovozu OLK pocházejících z Číny bylo obcházeno překládkou v Korejské republice.
(70)
V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by platná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Číny měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky.
(71)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) No 1858/2005, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 %, které se použije na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(72)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu OLK zasílaných z Koreje vybrána cla.
4. UKONČENÍ ŠETŘENÍ PROTI MALAJSII
(73)
S ohledem na zjištění týkající se Malajsie by mělo být šetření možného obcházení antidumpingových opatření dovozem OLK zasílaných z Malajsie ukončeno a měla by být zastavena celní evidence dovozu OLK zasílaných z Malajsie, která byla zavedena zahajovacím nařízením.
(74)
Žadatel zpochybnil návrh na zastavení šetření proti Malajsii. Vzhledem k tomu, že všechny své argumenty již předložil, nebyl důvod tento návrh znovu posuzovat.
5. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(75)
Čtrnáct společností v Korejské republice, které poskytly odpověď na dotazníky, požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(76)
Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna z těchto společností následně ukončila spolupráci. Její žádost o osvobození podaná v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž musela být zamítnuta.
(77)
Další společnost předložila nepravdivé informace a odepřela přístup k požadovaným informacím, jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění. Její žádosti o osvobození podané v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž nemohlo být vyhověno.
(78)
Třetí společnost v Korejské republice nevyvážela výrobek ani během období šetření, ani po něm a ohledně povahy jejích operací nebylo možné vyvodit žádné závěry. Z toho důvodu nebylo možné udělit této společnosti osvobození. Pokud by však po rozšíření platných antidumpingových opatření bylo zjevné, že jsou podmínky čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení splněny, je možné situaci společnosti na žádost podrobit přezkumu.
(79)
Zmíněná společnost s tím nesouhlasila a znovu podala žádost o osvobození. Neposkytla však žádné nové informace nebo důkazy, které by mohly změnit výše uvedené rozhodnutí. Její žádosti proto nemohlo být vyhověno.
(80)
Nebylo zjištěno, že by opatření obcházely jiné spolupracující společnosti v Korejské republice. Kromě toho žádná ze společností žádajících o osvobození není ve spojení se společnostmi, které se podílely na obcházení. Zejména se podotýká, že čtyři dotčení výrobci jsou ve spojení se společnostmi v Číně, na něž se vztahují původní opatření. Neexistují však žádné důkazy, že by takovéto vztahy byly navázány či využívány s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z Číny. Osvobození by tudíž mělo být uděleno všem ostatním spolupracujícím společnostem, které nejsou uvedeny v 76. až 78. bodě odůvodnění.
(81)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na případy dovozu, k nimž takováto faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo použitelné pro všechny společnosti v Korejské republice, jimž nebylo uděleno osvobození.
(82)
Ostatní dotčení vývozci, na které se Komise v rámci tohoto řízení neobrátila a kteří hodlají podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, budou muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla určit, zda lze osvobození udělit. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede ověřovací návštěvu na místě. Komisi by musela být zaslána žádost obsahující všechny příslušné informace.
(83)
Je-li uděleno osvobození, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ
(84)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, které pocházejí z Čínské lidové republiky, se rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky, které v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených níže vyjmenovanými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně vyjmenovaným v odstavci 1 nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 3 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené podle odstavce 1.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z dovozu z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených společnostmi, které jsou vyjmenovány v odstavci 1.
4. Použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Šetření zahájené nařízením (ES) č. 734/2009, které se týká možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a celní evidence tohoto dovozu se ukončuje.
Článek 3
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádosti se zasílají na tuto adresu:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství H
kancelář: N-105 04/92
1049 Brusel
BELGIE
Fax (32 2) 295 65 05
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz prováděný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1858/2005, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 4
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. dubna 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 400/2010
av den 26 april 2010
om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder och tidigare undersökningar
(1)
Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Kina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
(2)
Efter det att man 2004 konstaterade att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom omlastning av stållinor med ursprung i Kina i Marocko i den mening som avses artikel 13 i grundförordningen, utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (3) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Marocko. På samma sätt utvidgades åtgärderna, efter det att man efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen konstaterat att de ursprungliga åtgärderna beträffande import from Ukraina kringgicks via Moldavien, genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (4) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Moldavien.
(3)
Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (5) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) enligt artikel 11.2 i grundförordningen en slutgiltig antidumpningstull på import av stållinor med ursprung i bl.a. Kina på samma nivå som de ursprungliga åtgärderna. Den tull som infördes genom den förordningen är fortfarande i kraft och kallas nedan de gällande åtgärderna.
1.2 Begäran
(4)
Kommissionen tog den 29 juni 2009 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import stållinor med ursprung i Kina. Begäran ingavs av EU Wire Rope Industries Liaison Committee (Ewris) för unionstillverkarna av stållinor (nedan kallad sökanden).
(5)
Efter det att antidumpningsåtgärderna införts, hade enligt begäran handelsmönstret för exporten från Kina, Sydkorea och Malaysia till unionen förändrats väsentligt, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att stållinor med ursprung i Kina omlastats i Sydkorea och Malaysia.
(6)
I begäran hävdade man vidare att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes i fråga om både kvantitet och pris. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Sydkorea och Malaysia ägde rum till priser som var mycket lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen.
(7)
Slutligen gjorde sökanden gällande att priserna på stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia var dumpade i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen.
1.3 Inledande
(8)
Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 734/2009 (6) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia.
1.4 Undersökning
(9)
Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Sydkorea och Malaysia, tillverkarna/exportörerna och handlarna i dessa länder samt de importörer i unionen som den visste var berörda och den klagande unionsindustrin om inledandet av undersökningen. Kommissionen sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina, Sydkorea och Malaysia som den kände till genom begäran eller genom Sydkoreas och Malaysias beskickningar i Europeiska unionen eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till handlare i Sydkorea och Malaysia samt till de importörer i unionen som nämndes i begäran. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
Femton tillverkare/exportörer och två handlare i Sydkorea, två tillverkare/exportörer i Malaysia, fem tillverkare/exportörer i Kina, två närstående importörer, tio icke närstående importörer i unionen och European Wire Rope Importers Association gav sig till känna. Flera andra företag hävdade att de inte ägnar sig åt tillverkning eller export av den undersökta produkten.
(11)
Följande företag besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem:
Tillverkare/exportörer i Sydkorea:
-
Bosung Wire Rope Co, Ltd, Kimhae-Si,
-
Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City,
-
Cosmo Wire Ltd, Ulsan,
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman - Gun,
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City och dess närstående företag DSR Corp., Busan,
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,
-
Kiswire Ltd, Seoul,
-
Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,
-
Manho Rope & Wire Ltd, Busan,
-
Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City
Handlare i Sydkorea:
-
Trion Co Ltd, Busan
Tillverkare/exportörer i Malaysia:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor
Tillverkare/exportörer i Kina:
-
Qingdao DSR, Qingdao,
-
Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City
Närstående importörer:
-
Kiswire Europe, Nederländerna,
-
Verope AG, Schweiz.
1.5 Undersökningsperiod
(12)
Undersökningsperioden omfattade perioden 1 juli 2008-30 juni 2009 (nedan i tabeller kallad UP). För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut.
2. UNDERSÖKNINGSRESULTAT
2.1 Allmänna överväganden
(13)
I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeländer och unionen, om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.
2.2 Berörd produkt och likadan produkt
(14)
Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen, linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallad den berörda produkten).
(15)
Den produkt som undersökningen avsåg är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea och Malaysia eller inte (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten.
(16)
Undersökningen visade att de stållinor som exporteras till unionen från Kina och de som avsänds till unionen från Sydkorea och Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
2.3 Samarbetsnivå och fastställande av handelsvolymer
(17)
Såsom anges i skäl 11 samarbetade fjorton tillverkare/exportörer i Sydkorea, en sydkoreansk handlare, två exporterande tillverkare i Malaysia och tre exporterande tillverkare i Kina genom att lämna in besvarade frågeformulär.
(18)
Efter det att ett sydkoreanskt företag besvarat frågeformuläret underrättade företaget kommissionen om att det gått i konkurs och därför inte längre var samarbetsvilligt.
(19)
I fråga om ett annat sydkoreanskt företag fann man det motiverat att tillämpa artikel 18.1 på de grunder som anges i skäl 47.
(20)
De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea stod enligt Comext för 81 % av den totala exporten från Sydkorea till unionen under undersökningsperioden. Så även om samarbetsviljan var hög stod de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna inte för hela den totala exportvolymen av stållinor från Sydkorea. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext.
(21)
Det finns två kända tillverkare i Malaysia. De totala exportkvantiteterna från de två samarbetsvilliga företagen i Malaysia översteg den importvolym för den undersökta produkten som registrerats i Comext. De exporterande tillverkarna ansågs därför stå för den totala exporten av stållinor från Malaysia till unionen.
(22)
Sökanden menade att Comext-uppgifterna inte var tillförlitliga och att de totala exportvolymerna från Malaysia till unionen därför inte borde fastställas på denna grund. Vid undersökningen dubbelkontrollerades dock importuppgifterna med den officiella malaysiska statistiken och de kontrollerade uppgifterna i de besvarade frågeformulären. Denna analys visade inte att den faktiska exporten från Malaysia översteg den export som rapporterats av de samarbetsvilliga malaysiska företagen. Sökandens argument måste därför avvisas.
(23)
Samarbetsviljan hos tillverkare/exportörer i Kina var låg: endast tre tillverkare/exportörer besvarade frågeformuläret. Dessutom exporterade inget av dessa företag den berörda produkten till unionen och endast i mycket små kvantiteter till Malaysia. De samarbetsvilliga företagens export motsvarade 41 % av den totala exporten från Kina till Sydkorea. Det var därför inte möjligt att utifrån de samarbetsvilliga parternas uppgifter komma fram till något rimligt fastställande av exportvolymerna av stållinor från Kina.
(24)
Med tanke på ovanstående måste resultaten när det gällde importen av stållinor till unionen och exporten av stållinor från Kina till Sydkorea och Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina, Sydkorea och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Sydkorea och Malaysia. Uppgifterna dubbelkontrollerades mellan de olika statistikkällorna och bekräftades av andra statistikdatabaser, t.ex. Global Trade Atlas och China Export Database, och uppgifter från Sydkoreas och Malaysias tullmyndigheter.
(25)
Importvolymen enligt den sydkoreanska, malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. Statistiken justerades därför i enlighet med detta på grundval av resultaten från den aktuella undersökningen.
2.4 Förändring i handelsmönstret
(26)
Importen av stållinor från Kina till unionen sjönk först till nära noll efter införandet av åtgärderna 1999. Efter en gradvis ökning mellan 2003 och 2006, där importen var som högst det sistnämnda året med 8 656 ton, har tendensen vänt, och importen sjönk igen, med mer än 40 %, mellan 2006 och undersökningsperioden.
(27)
Den totala importen av stållinor från Sydkorea till unionen ökade däremot kraftigt mellan 1999 och 2008, från ca 11 123 ton till 48 214 ton. Den årliga ökningen i absoluta tal var störst åren 2002 och 2003 och senare 2006 och 2007.
(28)
Utifrån uppgifter i klagomålet och från Sydkoreas beskickning i Europeiska unionen anses den aktuella undersökningen omfatta de allra flesta, om inte alla, egentliga tillverkare av den undersökta produkten i Sydkorea. Det bedömdes därför att icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags export till unionen, som utgjorde ca 19 % av den totala exportkvantiteten från Sydkorea, till största delen, med undantag av de tillverkare som nämns i skälen 18 och 47, görs av handlare.
(29)
Dessa företag ökade sin export till unionen märkbart under 2006 och 2007. Exporten under dessa år var ca 20 % högre än under 2005, det första år för vilket uppgifter på denna nivå finns tillgängliga. De icke samarbetsvilliga företagens export har minskat sedan 2008, vilket ska betraktas i ljuset av de sydkoreanska myndigheternas undersökning under denna period (se skäl 52).
(30)
När det gäller Malaysia visar såväl Comext-uppgifterna som de samarbetsvilliga företagens totala export att även exporten från Malaysia till unionen tidigare har ökat kontinuerligt. Ökningen var som störst och jämnast mellan 2005 och undersökningsperioden, då exporten från Malaysia till unionen fördubblades.
(31)
Av tabell 1 framgår importkvantiteterna av stållinor från ovannämnda länder till unionen sedan åtgärderna infördes 1999 till och med undersökningsperioden.
Tabell 1
Utveckling av importen av stållinor till unionen sedan införandet av åtgärderna
Källa: Comext, sydkoreansk statistik (KITA).
Importvolym i ton
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Kina
i.u.
414
283
394
913
2 809
Andel av total import
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Sydkorea
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Andel av total import
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malaysia
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Andel av total import
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Importvolym i ton
2005
2006
2007
2008
UP
Kina
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Andel av total import
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Sydkorea
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Andel av total import
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Index (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malaysia
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Andel av total import
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Samarbetsvilliga malaysiska företag (index, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Av mönstret hos ovannämnda tre handelsflöden framgår det att de sydkoreanska och till viss del de malaysiska exportörerna särskilt sedan 2005 i volym haft en betydligt högre försäljning av och i viss utsträckning ersatt de kinesiska exportörerna på unionsmarknaden.
(33)
Till följd av den ekonomiska nedgång som sammanfaller med undersökningsperioden har handelsvolymen av stållinor sjunkit eller ökningen minskat mellan alla berörda länder. Minskningen var dock störst för importen från Kina till unionen (- 27 %).
(34)
Även för exporten av linor och kablar av stål (av alla diametrar) från Kina till Sydkorea kan man konstatera en kraftig ökning under samma period. Från en relativt obetydlig mängd under 1999 (2 519 ton) ökade exporten till 78 822 ton under 2008. Ökningen var kraftigast mellan 2005 och 2008, när importen fyrdubblades. Under de senaste åren har Kina varit den största exportören av stållinor till Sydkorea, med 89 % av den totala importen av stållinor under 2008. Den uppskattade importen av enbart den berörda produkten (produkter med en diameter av mer än 3 mm) var 58 885 ton under 2008.
(35)
Om man endast betraktar de icke samarbetsvilliga sydkoreanska företagens import, kan man konstatera samma kraftiga ökning, dvs. dessa företags import från Kina fyrdubblades till 2007 och 2008. Även om importen därefter började sjunka, var den fortfarande betydligt högre än importnivån 2005 och utgjorde alltjämt mycket betydande mängder.
Tabell 2
Import av kinesiska produkter till Sydkorea mellan 1999 och undersökningsperioden
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton, alla diametrar)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Årlig förändring (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags import (ton, enbart berörd produkt)
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Index (2005 = 100)
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
i.u.
100
252
473
415
307
Källa: Sydkoreansk statistik (KITA), uppgifter från de sydkoreanska tullmyndigheterna, kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.
(36)
För att fastställa tendensen i handelsflödet med stållinor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. Uppgifterna skilde sig dessutom kraftigt åt. Således kunde inga tillförlitliga uppgifter fastställas i detta avseende.
(37)
Sökanden menade att det faktum att inga tillförlitliga uppgifter kunde fastställas inte var tillräckligt för att man skulle kunna dra slutsatsen att kringgående inte förekom. Såsom anges i skälen 38 och 55 visade den tillgängliga bevisningen i den aktuella undersökningen, i synnerhet tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia och dessas exportförsäljning till unionen, att exporten av stållinor från Malaysia faktiskt var av malaysiskt ursprung och därför inte utgjorde kringgående. Huruvida det förekom import från Kina till Malaysia eller inte var därför irrelevant i detta fall. Följaktligen avvisades sökandens påstående.
(38)
Den totala tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga tillverkarna i Sydkorea var stabil mellan 2006 och undersökningsperioden. De malaysiska tillverkarna ökade dock sin tillverkning betydligt under samma period.
Tabell 3
Tillverkning av stållinor hos de samarbetsvilliga företagen i Sydkorea och Malaysia
Tillverkningsvolym i ton
2006
2007
2008
UP
Sydkorea
152 657
159 584
160 113
142 413
Index
100
105
105
93
Malaysia (indexerad)
100
164
171
157
Källa: Kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.
2.5 Slutsats om förändringen i handelsmönstret
(39)
Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen från och med 2006 och den samtidiga ökningen av exporten från Sydkorea och Malaysia och av exporten från Kina till Sydkorea efter det att de ursprungliga åtgärderna införts och särskilt till och med 2008 utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan. När det gäller Sydkorea kunde denna slutsats dras både för alla företag och för perioden 2005-2007 även separat för de icke samarbetsvilliga företagen.
(40)
Det inkom synpunkter enligt vilka ökningen av exporten av stållinor från Sydkorea till unionen var stabil under åren, utan någon plötslig uppgång. En sådan uppgång påstods vara en förutsättning för att man skulle kunna fastställa en förändring i handelsmönstret. Det hävdades dessutom att ökningen snarare borde betraktas som en naturlig utveckling av den sydkoreanska stållinebranschen.
(41)
För det första definieras en förändring i handelsmönstret enligt artikel 13 i grundförordningen inte enbart som en plötslig uppgång i importen i ett land som är föremål för undersökning. För det andra visade undersökningen att medan den sydkoreanska exporten till unionen ökade kraftigt under 2006 och 2007 var de sydkoreanska tillverkarnas produktion stabil under dessa år. Man kunde därför inte dra slutsatsen att de sydkoreanska exportvolymernas utveckling endast berodde på den naturliga utvecklingen av den sydkoreanska stållinebranschen. Slutligen visade de för det mesta motsatta tendenserna i handelsflödet från Kina till unionen och handelsflödena från Kina till Sydkorea och från Sydkorea till unionen sedan 2006 tydligt på en förändring i handelsmönstret mellan unionen och tredjeländer. Dessa argument måste därför avvisas.
2.6 Typ av kringgående
(42)
Enligt artikel 13.1 måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.
(43)
Den samlade analysen av slutdestinationen för stållinor tillverkade i, importerade till och exporterade från Sydkorea av de samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företagen - inbegripet import från och export till andra länder än Kina och unionen - visade att en viss del av exporten från Sydkorea till unionen var import med kinesiskt ursprung till Sydkorea, eftersom dessa produkter inte härrörde från andra tredjeländer eller hade tillverkats av de inhemska tillverkarna i Sydkorea.
(44)
Dessutom visade en jämförelse av den totala exporten av stållinor från Sydkorea enligt den sydkoreanska statistiken med de kontrollerade uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om sin produktion att de sydkoreanska tillverkarnas produktion avsedd för export (118 856 ton) var betydligt lägre än den totala exporten från Sydkorea (156 440 ton) under undersökningsperioden. Med tanke på de sydkoreanska företagens höga samarbetsvilja i denna undersökning kan denna skillnad inte förklaras med tillverkare som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.
(45)
Undersökningen visade också att vissa importörer i unionen köpte stållinor med ursprung i Kina från sydkoreanska exportörer som inte var samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med sydkoreanska handelsdatabaser, som visade att åtminstone en del av de stållinor som dessa icke samarbetsvilliga företag exporterade mycket riktigt härrörde från Kina.
(46)
När det gäller de samarbetsvilliga företagen kunde man fastställa att inget av dem omlastade den berörda produkten i Sydkorea under undersökningsperioden. Vissa av dem importerade stållinor från Kina, men dessa produkter konstaterades säljas enbart på hemmamarknaden och andra exportmarknader.
(47)
Ett företag konstaterades ha lämnat felaktiga uppgifter i sitt svar på frågeformuläret. Dessutom nekade det delvis tillgång till uppgifter under kontrollbesöket. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. I enlighet med artikel 18.4 underrättades företaget om att man avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det medgavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar inom en viss tid.
(48)
Efter meddelandet av uppgifter medgav företaget att det tidigare hade kringgått åtgärderna genom att förfalska ursprunget för produkter som köpts från Kina. Företaget hävdade dock att det lämnat tillräckliga uppgifter om tillverkning, försäljning och inköp under undersökningsperioden, vilka kontrollerats på plats. Företaget menade vidare att detta borde vara tillräckligt för att fastställa att det inte hade kringgått de gällande åtgärderna under undersökningsperioden.
(49)
Med tanke på att företaget medgav att det ägnat sig åt kringgående och dessutom försökte vilseleda undersökningen, bör dock hela dess inlaga lämnas utan beaktande, och företaget bör inte befrias från de utvidgade åtgärderna, såsom anges närmare i skäl 77.
(50)
Såsom anges i skäl 18 underrättade ett företag kommissionen om att det gått i konkurs och inte längre var samarbetsvilligt. Även resultaten för detta företag måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.
(51)
På grundval av dessa uppgifter konstaterades det att även om ingen av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna verkade vara inblandade, förekom det omlastning under undersökningsperioden och föregående år. Detta bekräftas även av resultaten när det gäller förändringen i handelsmönstret enligt skäl 39.
(52)
Det bör noteras att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) 2007 inledde en undersökning av omlastning av samma produkt i Sydkorea. Under samma tid undersökte de sydkoreanska myndigheterna påstått kringgående och drog slutsatsen att flera företag, främst handlare, gjort sig skyldiga till bedrägeri genom att förfalska ursprunget för stållinor som importerats från Kina till Sydkorea när stållinorna återexporterades.
(53)
Därför bekräftades det att det förekom omlastning av produkter med kinesiskt ursprung i Sydkorea.
(54)
Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Sydkorea innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.
(55)
Undersökningen visade att ingen av de samarbetsvilliga tillverkarna i Malaysia importerade den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden.
(56)
Utifrån de samarbetsvilliga företagens andel av den totala exporten från Malaysia till unionen enligt Comext, kunde man konstatera att den ökning av import från Malaysia som statistiken visade till fullo kan förklaras med ökningen av de samarbetsvilliga företagens export. Denna slutsats stärks av ökningen av den totala tillverkningsvolymen hos de egentliga malaysiska tillverkarna under samma period (se skäl 38).
(57)
Sökanden ifrågasatte detta resultat, men lämnade ingen ytterligare motivering eller bevisning. Denna invändning måste alltså avvisas.
(58)
Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Malaysia innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.
(59)
Man kunde därför dra slutsatsen att den konstaterade förändringen i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen inte berodde på kringgående i Malaysia. Följaktligen bör undersökningen rörande import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas.
2.7 Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen (Sydkorea)
(60)
Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika den gällande antidumpningstullen på stållinor med ursprung i Kina.
2.8 Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)
(61)
För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av stållinor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om kvantiteter och priser för icke samarbetsvilliga företags export. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för unionstillverkarna i översynen vid giltighetstidens utgång.
(62)
Ökningen av importen från Sydkorea bedömdes vara betydande i fråga om kvantiteter, med hänsyn till den marknadsstorlek som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång (skäl 99 i förordning (EG) nr 1858/2005). Den uppskattade förbrukningen i unionen under den aktuella undersökningsperioden ger en liknande indikation på betydelsen av denna import. Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Slutsatsen var således att åtgärderna undergrävs i fråga om kvantiteter och priser.
2.9 Belägg för dumpning (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)
(63)
Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för den likadana produkten eller liknande produkter.
(64)
I översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Turkiet, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I den aktuella undersökningen fastställde man att priset för valstråd, den viktigaste insatsvaran vid tillverkning av stållinor, ökat kraftigt sedan översynen vid giltighetstidens utgång. Med tanke på detta och eftersom prisutvecklingen för råvarorna återspeglades i exportpriset under undersökningsperioden, ansågs det lämpligt att uppdatera det normalvärde som fastställts tidigare i enlighet med råvaruprisernas utveckling.
(65)
En betydande del av Sydkoreas export konstaterades vara faktisk sydkoreansk tillverkning. För fastställandet av exportpriserna från Sydkorea, som påverkas av kringgåendet, beaktades därför endast de icke samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas export utifrån de bästa tillgängliga uppgifterna, dvs. det genomsnittliga exportpriset för stållinor under undersökningsperioden enligt Comext.
(66)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. I enlighet med detta gjordes justeringar för olikheter i indirekta skatter samt transport- och försäkringskostnader på grundval av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarnas/exportörernas genomsnittskostnader under undersökningsperioden.
(67)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i översynen vid giltighetstidens utgång jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(68)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och de vägda genomsnittliga exportpriser som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.
3. ÅTGÄRDER
(69)
Med tanke på ovanstående drog man slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av stållinor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning i Sydkorea i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.
(70)
I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte.
(71)
De åtgärder som bör utvidgas är de som fastställs i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1858/2005, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på nettopriset cif fritt unionens gräns, före tull.
(72)
I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av stållinor som avsänts från Sydkorea.
4. AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN RÖRANDE MALAYSIA
(73)
Med tanke på resultaten avseende Malaysia bör undersökningen rörande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder genom import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas, och den registrering av import av stållinor som avsänts från Malaysia som infördes genom förordningen om inledande bör upphöra.
(74)
Sökanden motsatte sig förslaget att avsluta undersökningen rörande Malaysia. Eftersom alla sökandens argument enligt ovan redan behandlats, fanns det dock ingen anledning att ompröva förslaget.
5. ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL
(75)
De fjorton företag i Sydkorea som besvarade frågeformuläret begärde befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.
(76)
Såsom anges i skäl 18 slutade sedan ett av dessa företag att samarbeta. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 måste därför avslås.
(77)
Ett annat företag lade såsom anges i skäl 47 fram felaktiga uppgifter och nekade tillgång till begärda uppgifter. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 kunde därför inte beviljas.
(78)
Ett tredje företag i Sydkorea exporterade inte produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden, och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse. Skulle det emellertid efter utvidgningen av de gällande antidumpningsåtgärderna visa sig att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda, kan företagets situation på begäran bli föremål för en översyn.
(79)
Det tredje företaget opponerade sig och upprepade sin ansökan om befrielse. Det lade dock inte fram någon ny information eller bevisning som kunde ändra beslutet. Företagets begäran kunde därför inte godtas.
(80)
Inget av de andra samarbetsvilliga företagen i Sydkorea konstaterades kringgå åtgärderna. Dessutom är inget av de företag som begär befrielse närstående till företag som ägnar sig åt kringgående. I synnerhet noteras det att fyra av de berörda tillverkarna är närstående till kinesiska företag som omfattas av de ursprungliga åtgärderna. Det finns dock inga belägg för att dessa förhållanden skapades eller användes för att kringgå de gällande åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina. Alla samarbetsvilliga företag som inte nämns i skälen 76-78 bör således beviljas befrielse.
(81)
Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstull som är tillämplig på alla företag i Sydkorea som inte beviljats befrielse från denna tull.
(82)
Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för detta förfarande och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse måste sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter.
(83)
Om befrielse är motiverad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att den här förordningen ändras i enlighet med detta. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas.
6. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(84)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm med ursprung i Kina utvidgas härmed till att även omfatta import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taricnummer 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Taric-tilläggsnummer
Sydkorea
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. Den befrielse från tull som beviljats de företag som uttryckligen nämns i punkt 1 eller vilken beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 3.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.
3. Den tull som utvidgas genom punkt 1 ska tas ut på import som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009, med undantag av de produkter som tillverkats av de företag som nämns i punkt 1.
4. Gällande bestämmelser om tullar ska tillämpas.
Artikel 2
Härmed avslutas den undersökning som inleddes genom förordning (EG) nr 734/2009 rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina genom import av linor och kablar av stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, och om registrering av sådan import.
Artikel 3
1. Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska sändas till följande adress:
Europeiska kommissionen
Generaldirektoratet för handel
Direktorat H
Kontor: N-105 04/92
1049 Bryssel
BELGIEN
Fax + 32 22956505
2. I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1858/2005 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.
Artikel 4
Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 26 april 2010.