NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 574/2011
ze dne 16. června 2011,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální limity dusitanů, melaminu, Ambrosia spp. a o křížovou kontaminaci určitými kokcidiostatiky a histomonostatiky, a kterým se konsolidují přílohy I a II uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 2 první odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů ke krmení, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální limity stanovené v příloze I uvedené směrnice. U některých nežádoucích látek musí členské státy provádět šetření, aby se zjistily zdroje těchto látek, jsou-li prahy stanovené v příloze II uvedené směrnice překročeny.
(2)
Pokud jde o dusitany, bylo zjištěno, že výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu za určitých podmínek obsahují úrovně dusitanů přesahující maximální limity, jež byly nedávno stanoveny v příloze I směrnice 2002/32/ES. Dále se ukázalo, že analytická metoda zjišťování dusitanů v krmivech neposkytuje vždy spolehlivé výsledky rozboru, pokud jde o výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu. Vzhledem k tomu, že Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) ve svém stanovisku ze dne 25. března 2009 (2) došel k závěru, že přítomnost dusitanů v živočišných produktech nevzbuzuje žádnou příčinu k obavám, pokud jde o lidské zdraví, by se na dotčené výrobky prozatím neměly vztahovat maximální limity dusitanů v krmných surovinách, přičemž úrovně dusitanů v těchto výrobcích a vhodné analytické metody se budou dále zkoumat.
(3)
Pokud jde o melamin, EFSA přijal dne 18. března 2010 vědecké stanovisko týkající se melaminu v potravinách a krmivech (3). Ze zjištění úřadu EFSA vyplývá, že expozice melaminu může vést k tvorbě krystalů v močovém ústrojí. Tyto krystaly způsobují poškození proximálního tubulu a byly zaznamenány u zvířat a dětí v důsledku případů falšování krmiv a počáteční kojenecké výživy melaminem, jež v některých případech vedlo k úmrtí. Komise pro Codex Alimentarius stanovila maximální limity pro melamin v krmivech a potravinách (4). V zájmu ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví je vhodné tyto maximální limity zařadit do přílohy I směrnice 2002/32/ES, protože tyto limity jsou v souladu se závěry stanoviska EFSA. Je vhodné, aby se na některé doplňkové látky nevztahovaly maximální limity, vzhledem k tomu, že v důsledku běžného výrobního procesu nevyhnutelně obsahují vyšší hodnotu melaminu, než je maximální limit.
(4)
Pokud jde o Ambrosia spp., EFSA ve svém stanovisku ze dne 4. června 2010 (5) došel k závěru, že produkty ke krmení ptáků mohou být významným zdrojem šíření Ambrosia spp., zejména v dříve nezamořených oblastech, vzhledem k tomu, že často obsahují značné množství nezpracovaných semen Ambrosia spp. Proto je pravděpodobné, že předcházení použití produktů ke krmení ptáků kontaminovaných nezpracovanými semeny Ambrosia spp. zmírní další šíření Ambrosia spp. v Unii. Pyl Ambrosia spp. má alergenní vlastnosti, a proto je problémem veřejného zdraví. Vdechnutí pylu této rostliny může mimo jiné potíže způsobit rinokonjunktivitis a astma. Alergenní účinek pylu Ambrosia spp. byl prokázán rovněž u zvířat. Je proto vhodné omezit přítomnost semen Ambrosia spp. v krmných surovinách a krmných směsích obsahujících nedrcená zrna a semena a stanovit maximální obsah semen Ambrosia spp. v nedrcených zrnech a semenech na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni za použití správné zemědělské praxe a metod čištění.
(5)
Pokud jde o kokcidiostatika a histomonostatika, používají-li se tyto látky jako povolené doplňkové látky, může dojít k jejich přenosu z jedné výrobní šarže do další. Takový přenos může vést ke kontaminaci následně vyrobených krmiv přítomností technicky nevyhnutelných stop takových látek, tzv. nevyhnutelné křížové kontaminaci, v krmivech, v nichž nejsou kokcidiostatika a histomonostatika povolena, tzv. necílových krmivech. S přihlédnutím k uplatňování správné výrobní praxe by měly být maximální limity nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv kokcidiostatiky nebo histomonostatiky stanoveny na základě zásady co nejnižší rozumně dosažitelné úrovně. Aby mohli výrobci krmiv zvládat nevyhnutelnou křížovou kontaminaci, měla by být u krmiv pro méně vnímavé necílové druhy zvířat považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 3 % povoleného maximálního obsahu, zatímco u krmiv určených pro vnímavé necílové druhy zvířat a u krmiv používaných v období před porážkou by měla být považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 1 % povoleného maximálního obsahu. Křížová kontaminace ve výši 1 % by měla být rovněž považována za přijatelnou u jiných krmiv pro cílové druhy, do kterých nejsou žádná kokcidiostatika nebo histomonostatika přidávána, a v případě necílových krmiv pro „zvířata kontinuálně produkující potraviny“, jako jsou dojnice nebo nosnice, pokud byl prokázán přenos z krmiv do potravin živočišného původu. Pokud se zvířatům zkrmují krmné suroviny přímo nebo pokud se používají doplňková krmiva, nemělo by to vést k vystavení zvířat vyšší úrovni expozice kokcidiostatikům nebo histomonostatikům, než je odpovídající maximální úroveň expozice stanovená pro případ, kdy se denní dávka skládá pouze z kompletních krmiv.
(6)
Pokud jde o kokcidiostatika narasin, nikarbazin a lasalocid sodný, měla by být příloha I směrnice 2002/32/ES změněna tak, aby zohlednila nedávné změny povolení těchto látek, a nařízení Komise (ES) č. 124/2009 ze dne 10. února 2009, kterým se stanoví maximální limity pro přítomnost kokcidiostatik nebo histomonostatik v potravinách, jež je důsledkem nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv těmito látkami (6), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7)
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES již byly v minulosti mnohokrát podstatně upraveny. Proto je vhodné tyto přílohy konsolidovat. V zájmu větší jasnosti a srozumitelnosti těchto příloh je vhodné změnit jejich strukturu a sjednotit terminologii. Vzhledem k tomu, že ustanovení obsažená v přílohách se používají přímo a jsou závazná v celém rozsahu, je vhodné stanovit tyto přílohy nařízením.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2011.
Ustanovení týkající se Ambrosia spp. se použijí ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. června 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 574/2011
av den 16 juni 2011
om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (1), särskilt artikel 8.1 och artikel 8.2 första strecksatsen, och
av följande skäl:
(1)
Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder vilkas innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet. För vissa främmande ämnen ska medlemsstaterna genomföra undersökningar för att identifiera källorna till dessa ämnen om gränserna i bilaga II till det direktivet överskrids.
(2)
När det gäller nitrit visade det sig att under vissa förhållanden innehåller produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen nitrithalter som överskrider de gränsvärden som nyligen fastställts i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Det verkar dessutom som om analysmetoden för att bestämma nitrit i foder inte alltid ger tillförlitliga analysresultat med avseende på produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen. Mot bakgrund av att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i sitt yttrande av den 25 mars 2009 (2) konstaterar att förekomsten av nitrit i animaliska produkter inte ger anledning till oro för människors hälsa, bör de berörda produkterna för närvarande undantas från gränsvärdena för nitrit i foder medan nitrithalterna i dessa produkter och lämpliga analysmetoder undersöks närmare.
(3)
När det gäller melamin antog Efsa den 18 mars 2010 ett vetenskapligt yttrande om melamin i livsmedel och foder (3). Efsas resultat visar att exponeringen för melamin kan leda till att kristaller bildas i urinvägarna. Dessa kristaller kan orsaka skador på proximala tubuli och de har observerats i djur och barn till följd av att foder och modersmjölkersättning förvanskats genom uppblandning med melamin, vilket i vissa fall har lett till dödsfall. Codex Alimentarius-kommissionen har fastställt gränsvärden för melamin i foder och livsmedel (4). För att skydda djurs och människors hälsa och eftersom dessa gränsvärden är förenliga med slutsatserna i Efsas yttrande, bör de inkluderas i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Vissa fodertillsatser bör undantas från gränsvärdena eftersom de på grund av den normala tillverkningsprocessen oundvikligen innehåller en melaminhalt som överskrider gränsvärdet.
(4)
När det gäller Ambrosia spp. konstaterade Efsa i sitt yttrande av den 4 juni 2010 (5) att fågelfoder kan ge ett betydande bidrag till spridningen av Ambrosia spp., särskilt i tidigare smittfria områden, eftersom fodret ofta innehåller betydande mängder av obearbetade frön av Ambrosia spp. Det är därför troligt att den fortsatta spridningen av Ambrosia spp. inom unionen avtar om man förhindrar användningen av fågelfoder som är kontaminerat med obearbetade frön av Ambrosia spp. Ambrosia spp. är ett hot mot folkhälsan på grund av de allergiframkallande egenskaperna hos dess pollen. Inandning av växtpollen kan bland annat orsaka rinit, konjunktivit och astma. Det finns också vissa bevis för att pollen frånAmbrosia spp. kan orsaka allergier hos djur. Man bör därför begränsa förekomsten av frön från Ambrosia spp. i foder och i foderblandningar som innehåller omalda korn och frön. Dessutom bör man fastställa ett gränsvärde för Ambrosia spp. i omalda korn och frön som är så lågt som rimligtvis är möjligt att uppnå (”as low as reasonably achievable” - Alara) genom god lantbrukspraxis och bra rengöringsmetoder.
(5)
När koccidiostatika och histomonostatika används som godkända fodertillsatser kan det inträffa att dessa ämnen överförs från en produktionssats till en annan. Sådana överföringar kan leda till att senare producerat foder kontamineras med oundvikliga spår av dessa ämnen, s.k. oundviklig korskontamination, vilket innebär att koccidiostatika och histomonostatika finns i foder de inte är avsedda för och där användningen inte är tillåten. Med hänsyn till god produktionssed bör det fastställas gränsvärden för oundviklig korskontamination av koccidiostatika eller histomonostatika i foder de inte är avsedda för enligt Alara-principen. För att göra det möjligt för foderföretagare att hantera oundviklig korskontamination bör en kontamination på omkring 3 % av den högsta tillåtna halten anses vara godtagbar när det gäller foder för mindre känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för, medan en kontamination på omkring 1 % av den högsta tillåtna halten bör anses vara godtagbar med avseende på foder för känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för samt för foder som används under tiden före slakt. Kontaminationen på 1 % bör också anses godtagbar vid korskontamination av annat foder för avsedda djurarter till vilket inga koccidiostatika eller histomonostatika tillsätts avsiktligt, samt för foder för kontinuerligt livsmedelsproducerande djurarter som ämnena inte är avsedda för, såsom mjölkkor och värphöns där det finns belägg för överföring från foder till animaliska livsmedel. När foderråvarorna ges direkt till djuren eller om tillskottsfoder används bör detta inte leda till att djuret utsätts för högre halter av koccidiostatika eller histomonostatika än motsvarande gränsvärden när endast helfoder används i den dagliga utfodringen.
(6)
När det gäller koccidiostatika narasin, nicarbazin och natriumlasalocid bör man ändra bilaga I till direktiv 2002/32/EG för att ta hänsyn till de senaste förändringarna när det gäller godkännandet av dessa ämnen, och följaktligen bör man även ändra kommissionens förordning (EG) nr 124/2009 av den 10 februari 2009 om fastställande av högsta tillåtna halter av koccidiostatika eller histomonostatika i livsmedel till följd av oundviklig korskontamination av foder som de inte är avsedda för (6).
(7)
Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG har redan tidigare genomgått många omfattande ändringar. Dessa bilagor bör därför konsolideras. För att förbättra bilagornas klarhet och läsbarhet bör de omstruktureras och terminologin harmoniseras. Eftersom bestämmelserna i bilagorna är direkt tillämpliga och till alla delar bindande bör dessa bilagor fastställas genom en förordning.
(8)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig det.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2011.
Bestämmelserna rörande Ambrosia spp. ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.