ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 20 september 2011
om det statliga stöd SA.29338 (C 29/09 (f.d. N 264/09)) som Tyskland har genomfört till förmån för HSH Nordbank AG
[delgivet med nr K(2011) 6483]
(Endast den tyska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/477/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Den 30 april 2009 anmälde Tyskland till kommissionen statliga åtgärder till förmån för HSH Nordbank AG (nedan kallad HSH AG) i form av en garanti som omfattade en tranch för den andra förlusten på 10 miljarder euro (nedan kallad riskbegränsningen) och ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro (nedan kallat rekapitaliseringen). Åtgärderna beviljades indirekt av HSH:s offentliga ägare, delstaterna Freie und Hansestadt Hamburg och Schleswig-Holstein (nedan kallade Hamburg respektive Schleswig-Holstein eller tillsammans de offentliga ägarna).
(2)
Genom sitt beslut av den 29 maj 2009 i ärende N 264/09 (2) (nedan kallat undsättningsbeslutet) godkände kommissionen för en tid av sex månader rekapitaliseringen och riskbegränsningen till förmån för HSH AG som räddningsåtgärder förenliga med artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3) (nedan kallat EUF-fördraget). I undsättningsbeslutet uppmanade kommissionen Tyskland att inom tre månader lägga fram en omstruktureringsplan.
(3)
Den 1 september 2009 lade Tyskland fram en omstruktureringsplan för kommissionen.
(4)
Genom en skrivelse av den 22 oktober 2009 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) avseende riskbegränsningen och värderingen av HSH AG i samband med rekapitaliseringen (4).
(5)
Den 21 november 2009 offentliggjordes kommissionens beslut att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning (5). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga senast två månader efter offentliggörandet av beslutet.
(6)
Den 30 november och 11 december 2009 mottog kommissionen synpunkter från Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein och Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (nedan kallade SGVSH respektive SVB, eller tillsammans sparbanksföreningarna).
(7)
Den 3 december 2009 begärde de investerare som fått rådgivning av J.C. Flowers & Co. LLC (nedan kallade J.C. Flowers) en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 7 december 2009. Den 17 december 2009 mottog kommissionen J.C. Flowers synpunkter.
(8)
Den 1 december 2009 begärde Tyskland en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 7 december 2009. Den 7 december 2009 begärde även HSH AG en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 17 december 2009. Den 17 december 2009 överlämnade Tyskland ett gemensamt yttrande från delstaterna och HSH AG om beslutet att inleda förfarandet.
(9)
Den 2 december 2009 hölls ett möte där J.C. Flowers, sparbanksföreningarna, Tyskland och kommissionen deltog.
(10)
De 21 december 2009 överlämnade kommissionen till Tyskland den icke-konfidentiella versionen av de berörda parternas synpunkter och uppmanade Tyskland att inom en månad inkomma med sina kommentarer till dessa synpunkter.
(11)
Den 18 januari 2010 överlämnade Tyskland de offentliga ägarnas kommentarer till synpunkterna från J.C. Flowers och sparbanksföreningarna.
(12)
Riskbegränsningen, och särskilt värderingen av portföljen med tillgångar, vars risk täcks av riskbegränsningen (nedan kallad den skyddade portföljen) var mellan september 2009 och februari 2010 föremål för flera möten, telefonkonferenser och andra former av informationsutbyten mellan Tyskland och kommissionen. Tyskland överlämnade kompletterande upplysningar bland annat den 6, 20, 21, 22, 23 och 29 oktober, den 11, 12, 16 och 27 november och den 17 december 2009 samt den 26 och 27 januari och den 19 februari 2010.
(13)
Vid en rad möten, telefonkonferenser och andra informationsutbyten under perioden oktober 2009-juni 2011 behandlade Tyskland och kommissionens enheter omstruktureringsplanen, riskbegränsningen, rekapitaliseringen och värderingen av den skyddade portföljen, bland annat den 5, 21 och 27 oktober, den 4, 12, 13, 18, 27 och 30 november och den 7, 9, 14 och 15 december 2009, den 14 och 19 januari, den 21 april, den 5, 12, 20, 26, 28 och 31 maj, den 15 juni, den 13, 16, 22 och 23 juli, den 30 september, den 22 november och den 9 och 22 december 2010 samt den 23 och 28 februari, den 18 mars, den 1 och 8 april, den 25 maj och den 7, 16 och 29 juni 2011. Den slutliga versionen av omstruktureringsplanen lades fram den 11 juli 2011.
(14)
Den 5 september 2011 överlämnade Tyskland en förteckning över åtaganden i samband med omstruktureringsplanen, som återges i bilaga I till detta beslut.
2. BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN
(15)
HSH-koncernen (nedan kallad HSH) är Tysklands femte största delstatsbank (Landesbank) med huvudkontor i Hamburg och Kiel. Det rör sig om ett aktiebolag som bildades den 2 juni 2003 genom en fusion mellan Hamburgischen Landesbank och Landesbank Schleswig-Holstein. I oktober 2006 förvärvade J.C. Flowers (6) 24,1 % av HSH:s aktier (26,6 % av rösträtterna) från WestLB med en förväntning om att HSH skulle börsintroduceras under 2008.
(16)
Den 31 december 2008 hade HSH en balansomslutning på 208 miljarder euro och riskvägda tillgångar på 112 miljarder euro.
(17)
Efter att HSH hade genomfört de åtgärder som kommissionen godkände i undsättningsbeslutet av den 29 maj 2009 såg HSH:s ägarstruktur ut på följande sätt: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR, ett offentligrättsligt organ som Hamburg och Schleswig-Holstein gemensamt har inrättat och till lika delar kontrollerar, 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % och J.C. Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH är en affärsbank med Nordtyskland som kärnregion. De viktigaste affärsområdena är Merchant Banking (affärsbankstjänster) och Private Banking (privata bankkunder). Inom affärsområdet Merchant Banking inriktas verksamheten på områdena sjöfart, företagskunder, transport, fastigheter och förnybar energi. HSH är världens största fartygsfinansiär och har en betydande marknadsandel på marknaden för finansiella tjänster på luftfartsområdet (en del av affärsområdet transport). I december 2008 fanns HSH företrätt vid de 21 största finanscentrumen i Europa, Asien och Amerika.
(19)
HSH räknas till de offentligrättsliga tyska kreditinstituten, som fram till och med den 18 juli 2005 gynnades av obegränsad statlig garanti i form av institutionellt ansvar (Anstaltslast) och garantiansvar (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
I början av 1990-talet överfördes tillgångar och kapital till ett värde av 523 miljoner euro, vilket gav föregångarna till HSH, Hamburgischen Landesbank och Landesbank Schleswig-Holstein, en fördel. Den 20 oktober 2004 beslutade kommissionen att dessa överföringar utgjorde statligt stöd som var oförenligt med den inre marknaden, och att pengarna omgående skulle krävas tillbaka (9). HSH var tvunget att betala tillbaka 756 miljoner euro inklusive ränta till sina ägare. HSH genomförde återbetalningen i form av två delbetalningar, varav den ena genomfördes den 31 december 2004 och den andra den 3 januari 2005.
(21)
För att uppväga utflödet av kapital höjde aktieägarna den 29 juli 2005 HSH:s kapital till 556 miljoner euro (10). Kapitaltillskottet genomfördes med hjälp av bolagets egna medel och i form av så kallade delbetalningar. Tack vare denna mekanism skedde ingen större förändring av ägarstrukturen. Den 6 september 2005 beslutade kommissionen att kapitaltillskottet var förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och därför inte utgjorde statligt stöd (11).
(22)
I mitten av juli 2008 beslutade HSH:s aktieägare att öka HSH:s eget kapital för att finansiera bankens tillväxt. Storleken på kapitalåtgärderna uppgick till knappt 2 miljarder euro, varav ca 1,26 miljarder euro var nytt kapital.
(23)
Den första delen av kapitalåtgärderna bestod av att allt passivt delägande på sammanlagt 685 miljoner euro (12), och de offentliga ägarnas preferensaktier på 57 miljoner euro, omvandlades till stamaktier. För att undvika utspädning av sitt aktiekapital (13) tecknade J.C. Flowers sig vid tidpunkten för omvandlingen för en kapitalökning. Tack vare detta fick HSH in ytterligare ca 300 miljoner euro.
(24)
Den andra delen av kapitalåtgärderna bestod i att ägarna fattade beslut om ett nytt passivt delägande i form av en konvertibel obligation på sammanlagt 962 miljoner euro. De offentliga och privata aktieägarnas andel av det passiva delägandet motsvarade deras aktieinnehav (offentliga ägare 660 miljoner euro, privata ägare 240 miljoner euro). Resterande 62 miljoner euro övertogs från de privata aktieägarna. Den 31 december 2010 omvandlades detta passiva ägande till stamaktier.
(25)
Tyskland underrättade kommissionen om de kapitalåtgärder som beskrivs i skälen 22-24. Enligt kommissionen var de offentliga aktieägarnas investeringar förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom en privat investerare deltog i transaktionen på samma sätt och på samma villkor som de offentliga aktieägarna. Den 1 augusti 2008 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inte gå vidare med sin utredning av denna fråga.
(26)
Under perioden 1999-2009 gjorde HSH en kumulerad förlust på 1,85 miljarder euro och betalade ut kumulerad utdelning på 354 miljoner euro till sina offentliga ägare. Under samma period tillförde de offentliga ägarna HSH nytt kapital på [4-5] (14) miljarder euro och garanterade skulder på upp till 166 miljarder euro.
Tabell 1
HSH:s finansiella nyckeltal för de offentliga ägarna under perioden 1999-2009 (15)
Verksamhetsår
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Vinst och förlust (i miljoner euro) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulerad vinst och förlust (i miljoner euro)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Utdelning till offentliga ägare (i miljoner euro)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulerad utdelning till offentliga ägare (i miljoner euro)
36
80
153
248
354
354
354
Tillskott av nytt kapital från de offentliga ägarna (i miljoner euro) enligt lokal god redovisningssed
[300-600]
0
0
[700 - 1 400]
3 000
Kumulerat kapitaltillskott från de offentliga ägarna (i miljoner euro)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000 - 2 000]
[4 000 - 5 000]
Riskbegränsning - garanti (i miljarder euro)
10
Skuldgaranti (i miljarder euro), varav
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Statligt garantiansvar (i miljarder euro)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-garantier (i miljarder euro)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Tidigare gav alla de tre stora kreditvärderingsinstituten (17) alltid HSH kreditbetyget AA. Det långfristiga betyget speglade den obegränsade statliga ansvarsgaranti som HSH:s offentliga ägare stod för. Tron på att de offentliga ägarna kommer att bevilja ytterligare stöd spelar fortsatt en viktig roll för värderingen av HSH. Fitch sänkte därför betyget (18) med sju steg. På grund av stödfaktorerna, till vilka ett stöd som beviljas av de offentliga ägarna (regionalstöd) ska hänföras, sänkte Moody’s betyget med totalt sju steg.
(28)
Stand-alone-betyget (hos Moodys Bank Financial Strenght Rating eller BFSR) (19) C speglar kreditvärderingsinstitutets uppfattning att HSH har tillräcklig finansiell styrka och att det har en begränsad, men bra, affärsmodell. Enligt Moody’s BFSR-metod uppvisar de banker som har fått betyget C antingen acceptabla finansiella fundamenta inom ett förutsebart och stabilt område eller goda finansiella fundamenta inom ett mindre förutsebart och stabilt område.
(29)
I juli 2004 inledde Fitch med att ge HSH:s osäkrade obligationer betyget A, varvid HSH:s stand-alone-betyg lämnades kvar på C. I juli 2005 följdes detta av Moody’s och S & P:s betyg för de osäkrade obligationerna. Fram till dess att finanskrisen bröt ut 2008 låg HSH:s betyg på en stabil nivå.
(30)
Sedan oktober 2008 går det att skönja två trender när det gäller HSH:s kreditbetyg. Den första trenden började i oktober 2008, när Fitch och Moody’s stand-alone-betyg för HSH steg för steg sänktes till den lägre D- och den högre E-nivån (E är Moody’s lägsta BFSR-betyg) (20). Som motiv för nedgraderingen angav kreditvärderingsinstituten a) den ökade risk som HSH:s cykliska tillgångsbas utgjorde och då särskilt tillgångarna i segmentet sjöfart, b) HSH:s begränsade tillgång till kapital, trots att HSH bedrev en mycket kapitalintensiv verksamhet och c) HSH:s svaga och låga lönsamhet jämfört med tiden före krisen, som beror på lägre avkastning på tillgångarna, jämförelsevis högre avsättningar för risker på området tillgångsbaserad finansiering och märkbart högre finansieringskostnader än före krisen. Dessutom hyste kreditvärderingsinstituten grundläggande tvivel när det gällde HSH:s företagsprofil. Eftersom HSH inte har någon större tillgång till privatkunder kommer banken även fortsättningsvis att vara beroende av penning- och kapitalmarknaderna. På dessa marknader har den dock svårt att få in tillräckliga finansiella medel. Strängare kapitaltäckningskrav, likviditetsbuffertar och obalanser i finansieringen blir en extra stor utmaning för en ren s.k. wholesale-bank som HSH.
(31)
Den andra trenden började i maj 2009 när S&P sänkte HSH:s betyg till BBB+. Detta följdes av att Moody’s och Fitch i maj respektive juli 2010 sänkte HSH:s betyg till A3/A-. Som motiv till nedgraderingen hänvisade kreditvärderingsinstituten till att de offentliga ägarna på grund av a) EU:s bestämmelser om statligt stöd och b) bankens budgetläge i fortsättningen endast skulle kunna ge begränsat stöd till banken. De omfattande stödåtgärder som hittills har genomförts har fått betydande konsekvenser för de offentliga ägarnas finansiella styrka. De kan därför endast i mindre utsträckning garantera fortsatt stöd. En viktig aspekt vid bedömningen av huruvida de offentliga ägarna även i fortsättningen kommer att kunna genomföra stödåtgärder var den stora omfattningen av det skuldebrev som emitterades med stöd av övergångsbestämmelsen (21), och som sedan blev kvar i HSH:s balansräkning.
(32)
Redan 2007 korrigerades värdet på HSH:s strukturerade kreditportfölj (CIP) (22) till följd av finanskrisen från 30 miljarder US-dollar till 1,3 miljarder euro. När krisen utvidgades till den reella ekonomin påverkades den traditionella kreditportföljen och kvaliteten på HSH:s fordringar negativt av bankens finansieringsverksamhet på områdena sjöfart, transport, fastigheter och förnybar energi. En ytterligare korrigering av värdet på den strukturerade kreditportföljen till 1,6 miljarder euro och ett riskskydd på 1,9 miljarder euro för kreditverksamheten bidrog också i hög grad till att banken 2008 hade ett negativt resultat på 3,2 miljarder euro.
(33)
När Lehman Brothers gick i konkurs i september 2008 ledde detta till ännu värre refinansieringssvårigheter för HSH. Banken begärde därför likviditetsgarantier från fonden för stabilisering av det finansiella systemet i Tyskland (nedan kallad SoFFin) på 30 miljarder euro.
(34)
Den 29 april 2009 meddelade den tyska finansinspektionen (nedan kallad BaFin) att den ansåg att HSH med tanke på det gällande regelverket skulle få svårt att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven. BaFin tillkännagav att den i enlighet med 47 § i den tyska lagen om kreditväsendet skulle utlysa ett moratorium om HSH:s ägare inte ökade HSH:s kapitalbas.
(35)
Den 6 maj 2009 sänkte S&P HSH:s betyg två steg, från (A) till (BBB+) med negativa utsikter.
3. STÖDÅTGÄRDERNA
(36)
Delstaterna Schleswig-Holstein och Hamburg beviljade i maj och juni 2009 två stödåtgärder till förmån för HSH. Det rörde sig om en rekapitalisering på 3 miljarder euro och en tranch för den andra förlusten (nedan kallad riskbegränsningen) på 10 miljarder euro. Dessutom erhöll HSH en tredje stödåtgärd i form av likviditetsgarantier från SoFFin, som till sist uppgick till 17 miljarder euro (nedan kallad likviditetsgarantierna).
3.1 REKAPITALISERINGEN
(37)
Rekapitaliseringen bestod i ett kapitaltillskott på totalt 3 miljarder euro i kärnprimärkapital i utbyte mot röstberättigande stamaktier. Aktierna emitterades av HSH AG och tecknades helt och hållet av HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR är ett offentligrättsligt organ som Schleswig-Holstein och Hamburg tillsammans har inrättat och som dessa delstater till lika delar äger och kontrollerar.
(38)
HSH Finanzfonds AöR skaffade fram de finansiella medel som krävdes för rekapitaliseringen genom att låna pengar på kapitalmarknaderna. Institutionens skuld till följd av låneemissionen delades lika mellan Hamburg och Schleswig-Holstein och garanterades gentemot långivarna med hjälp av säkerheter. Det lån som HSH Finanzfonds AöR emitterade hade endast till syfte att finansiera HSH:s rekapitalisering. HSH Finanzfonds AöR fungerade uteslutande som ett specialföretag för Hamburg och Schleswig-Holstein och hade inget annat syfte än rekapitalisering och riskskydd.
(39)
Priset på de nyemitterade aktierna fastställdes av PricewaterhouseCoopers (nedan kallat PwC) och grundades på en värdering som HSH hade låtit utföra. Enligt värderingen låg företagsvärdet på mellan [ 2] miljarder euro och [ 3] miljarder euro ([ 19] euro till [ 28] euro per aktie). På grundval av värderingen låg HSH:s genomsnittsvärde på [2-3] miljarder euro ([19-28] euro per aktie). Utlåtandet om företagsvärdet gjordes innan HSH:s kreditbetyg sänktes den 6 maj 2009. Vid värderingen togs ingen hänsyn till nedgraderingens inverkan på HSH:s värde, däremot påverkas överläggningarna om fastställandet av nyemissionspriset. Värderingen grundades på antagandet att HSH skulle uppgraderas till det tidigare betyget (A) 2013.
(40)
Hamburg und Schleswig-Holstein begärde en årlig ersättning på 10 % för kapitaltillskottet på 3 miljarder euro (300 miljoner euro om året). Eftersom HSH:s affärsplan visade att vinstprognosen för perioden 2009-2012 inte var tillräcklig för att betala en tioprocentig utdelning på alla stamaktier, sänktes priset på de nyemitterade stamaktierna för den utdelning på 10 % som inte betalades ut under perioden 2009-2012. Motvärdet för utbetalningen av en utdelning på 10 % för perioden 2009-2012 uppgick till [650-800] miljoner euro ([3-6] euro per aktie). Nyemissionspriset sattes till 19 euro per aktie ([19-28] euro minus [3-6] euro). HSH Finanzfonds AöR förvärvade 157 894 737 nya stamaktier.
(41)
Sparbanksföreningarna och J.C. Flowers deltog inte i rekapitaliseringen. På grund av detta späddes de två sparbanksföreningarnas och J.C. Flowers ägarandel ut från 13,20 %, 1,62 % och 25,67 % till 4,73 %, 0,58 % och 9,19 %, och Hamburg och Schleswig-Holsteins gemensamma direkta och indirekta ägarintresse (inklusive via HSH Finanzfonds AöR:s aktieinnehav) ökade från 59,51 % till 85,49 %.
3.2 RISKBEGRÄNSNINGEN
(42)
Riskbegränsningen inrättades samtidigt som rekapitaliseringen i juni 2009. HSH Finanzfonds AöR gav ett direkt ansvar även för denna. Sparbanksföreningarna och J.C. Flowers deltog inte i denna åtgärd. Riskbegränsningen består av en garanti på 10 miljarder euro mot den andra förlusten, vilket skyddar HSH mot förluster i en portfölj som på en viss bestämd dag i mars 2009 uppgick till totalt ca 172 miljarder euro (fordringar på 187 miljarder euro vid fallissemang). Tranchen för den första förlusten på 3,2 miljarder euro bärs av HSH självt. Tranchen för den andra förlusten på upp till 10 miljarder euro bärs av HSH Finanzfonds AöR. Förluster som överstiger 13,2 miljarder euro (tranchen för den första och den andra förlusten tillsammans) ska bäras av HSH. Den skyddade portföljens övertagandevärde ligger på [ca 168] miljarder euro (totala tillgångar på [ca 172] miljarder euro minus 3,2 miljarder euro).
(43)
I princip kan HSH när som helst häva garantin. Fram till och med den 31 december 2013 begränsas en sådan hävning emellertid till totalt [2-5] miljarder euro och till [1-4] miljarder euro per år. Den 9 mars 2011 hävde HSH 1 miljard euro av garantin. Den 18 juni 2011 respektive den 6 september 2011 hävde HSH vid varje tillfälle ytterligare 1 miljard euro av garantin. Den återstående garantin hade därmed sjunkit till 7 miljarder euro. BaFin underättades om hävningarna. BaFin förklarade att man inte hade några invändningar mot detta.
(44)
Värdeminskade tillgångar som värdepapper med bakomliggande tillgångar (ABS) som säkerhet utgör ca [3-6] % av den portfölj på ca [172] miljarder euro som täcks av riskbegränsningen. Merparten av de skyddade tillgångarna utgörs av konsumentkrediter, som utgör HSH:s kärnverksamhet. Den skyddade portföljen består av olika valutor, bland annat euro, US-dollar och brittiska pund.
Tabell 2
Fördelning av de skyddade tillgångarna på [ca 172] miljarder euro
Typ av tillgång
Tillgångar i balansräkningen
(i miljarder euro)
Procent av portföljen
Konsumentkrediter
[ca 115]
(…)
Värdepapper med fast avkastning
[ca 30]
(…)
Skuldebrevslån (23)
[ca 15]
(…)
Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet
[ca 10]
(…)
Betalningsgarantier
[ca 5]
(…)
Summa
[ca 172]
100,0
(45)
Innan riskbegränsningen inrättades hade HSH inte låtit externa experter värdera hela portföljen, utan enbart ABS-portföljen och en del av CIP-portföljen, som värderades av Blackrock och Cambridge Place. På uppmaning av kommissionen gjorde HSH under perioden november 2009-januari 2010 en värdering av den skyddade portföljen på grundval av kommissionens antagande om ett strikt stresscenario. Värderingen utfördes i samarbete med kommissionens experter. De antaganden som gjordes vid värderingen överensstämde med de strikta stresscenarier som kommissionen har presenterat i andra fall. Värderingen grundades på en omfattande analys av ett stickprov på 40 transaktioner med ett fiktivt värde på 1 miljard euro, dvs. 0,6 % av den totala exponeringen, och en tranchvärdering av en stor representativ del av portföljen som gjordes med hjälp av Moody’s CDOROM-verktyg (24). De antaganden som låg till grund för värderingen diskuterades med kommissionens experter. I diskussionerna biträddes HSH av sin egen externa expert Morgan Stanley, som bekräftade att beräkningarna hade utförts på ett tekniskt korrekt sätt. När riskbegränsningen inrättades beräknades dess effekt på sänkningen av kapitalkravet vara [ca 3,5] miljarder euro. I februari 2010 bekräftade BaFin att den metod som hade använts för att bestämma effekten av sänkningen av kapitalkravet och de beräkningar som låg till grund för denna var korrekta.
(46)
Enligt det avtal som HSH Finanzfonds AöR och HSH ingick den 2 juni 2009 om beviljandet av en garanti erhåller HSH Finanzfonds AöR för beviljandet av en garanti för den andra förlusten en premie på 400 räntepunkter per år på garantins nominella värde (10 miljarder euro) (nedan kallat grundpremien). Genom att ta i anspråk eller häva delar av garantin minskar det belopp på vilken ersättningen på 400 räntepunkter ska betalas. I tabell 3 visas totalbeloppen för den kumulativa betalningen vid följande tre scenarier: a) scenario 1: HSH:s grundscenario, vid vilket det antas att garantin inte kommer att utnyttjas och HSH helt kommer att häva garantin senast vid utgången av 2015, b) scenario 2: ett mellanscenario där man utgår från att 5 miljarder euro av garantin kommer att utnyttjas och c) scenario 3: som grundas på värderingen av tillgångarna och där man antar att hela garantin kommer att utnyttjas fram till [2015-2020] (inga hävningar).
Tabell 3
Tysklands förslag på ersättning för riskbegränsningen vid olika scenarier
(I miljoner euro)
Scenario 1
(Garantin utnyttjas inte)
Scenario 2
(Garantin utnyttjas: 5 miljarder euro)
Scenario 3
(Garantin utnyttjas: 10 miljarder euro)
Grundpremie (400 räntepunkter på garantins utestående nominella värde)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Beroende på i vilken omfattning garantin utnyttjas kommer betalningen av grundpremien under omstruktureringsperioden att uppgå till mellan [100-150] miljoner euro och 405 miljoner euro per år (se tabell 4).
Tabell 4
Beräknad betalning av grundpremie (400 räntepunkter) från HSH till HSH Finanzfonds AöR under omstruktureringsperioden
(I miljoner euro)
2009 faktiskt värde
2010 faktiskt värde
2011
2012
2013
2014
Scenario 1 (garantin utnyttjas inte)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scenario 2 (5 miljarder euro utnyttjas)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scenario 3 (10 miljarder euro utnyttjas)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3 LIKVIDITETSGARANTIERNA
(48)
HSH har dessutom begärt likviditetsgarantier från SoFFin, för att täcka emissionen av nya skuldebrev på totalt 30 miljarder euro. I början av december 2008 godkände SoFFin emissionen av en första tranch på 10 miljarder euro. Garantierna godkändes inom ramen för det tyska räddningspaketet (25). Återstående 20 miljarder euro skulle frisläppas när en omstruktureringsplan hade lagts fram. Den andra tranchen på 20 miljarder euro frisläpptes efter det att HSH och SoFFin hade lagt fram sin omstruktureringsplan den 7 mars 2009. Den 30 september 2009 hade totalt 17 miljarder euro utnyttjats. Den 1 januari 2010 sänkte SoFFin garantins maxbelopp från 30 miljarder euro till 17 miljoner euro. Sedan dess har maxbeloppet inte höjts igen.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
4.1 DEN URSPRUNGLIGA OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH TILLHÖRANDE ÄNDRING AV FINANSPROGNOSERNA
(49)
Den första omstruktureringsplanen (nedan kallad den ursprungliga omstruktureringsplanen) överlämnades den 1 september 2009 och beskrivs i beslutet att inleda förfarandet (skälen 23-28 i beslutet att inleda förfarandet). Kompletterande upplysningar om omstruktureringskonceptet i den ursprungliga omstruktureringsplanen överlämnades mellan oktober 2009 och juni 2011. Den ändrade omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen) lades fram den 11 juli 2011. Finansprognoserna i den ursprungliga omstruktureringsplanen och uppdateringen av dessa beskrivs i korthet nedan.
(50)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen förutsågs för perioden 2009-2014 minskade ränteintäkter på [ca 20] %, från [ca 1,4] miljarder euro till [ca 1,1] miljarder euro. Beträffande de enskilda delarna i det finansiella resultatet var HSH:s prognos att kärnbanken (26) under perioden 2009-2014 skulle öka sitt resultat före omstruktureringen (och efter riskskyddet för kreditverksamheten) med mer än 200 %, närmare bestämt från [ca 350] miljoner euro till [ca 1,1] miljarder euro. Prognosen för 2014 när det gäller resultatet före omstruktureringen på [ca 1,1] miljarder euro innehöll även en positiv effekt på [ca 100] miljoner euro från utlösandet av delar av riskskyddet för kreditverksamheten. Som nettointäkter från provisioner och handelsresultat angavs för 2014 resultatet före omstruktureringen av kärnbanken [på ca 20 %]. I den ändrade omstruktureringsplanen korrigerades prognosen för resultatet före omstrukturering för 2014 till [350-450] miljoner euro. Av detta utgjorde nettointäkter från provisioner och handelsresultat [10-15] %.
(51)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen var prognosen att HSH:s totala tillgångar skulle minska från [ca 175] miljarder euro (2009) till [ca 150] miljarder euro (2014). Dessutom skulle värdet på kärnbankens tillgångar öka från [ca 100] miljarder euro (2009) till [ca 110] miljarder euro (2014). I den ändrade omstruktureringsplanen ändrades prognosen för värdet av HSH:s och kärnbankens tillgångar till 120 miljarder euro respektive 82 miljarder euro.
(52)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen skulle värdet på tillgångarna inom de olika segmenten i sektorbanken (sjöfart, energi och transport) öka från [ca 30] miljarder euro (2009) till [ca 35] miljarder euro (2014). Av detta skulle [ca 20] miljarder euro i framför allt US-dollarfinansierade sjöfartstillgångar försvinna. I den ändrade omstruktureringsplanen korrigerades prognosen för värdet på tillgångarna i de olika segmenten i sektorbanken och sjöfartstillgångarna för 2014 till [20-25] miljarder euro respektive 15 miljarder euro. Till skillnad från i den ursprungliga omstruktureringsplanen togs affärsområdet luftfart inte längre upp i den ändrade omstruktureringsplanen.
(53)
I den ursprungliga omstruktureringsplanen förväntades primärkapitalrelationen bli [ca 10] % 2014, och i den ändrade omstruktureringsplanen höjdes detta till [10-15] %.
(54)
För 2014 innehöll den ursprungliga omstruktureringsplanen en fördelning av de planerade finansieringskällorna för den del av balansräkningen som skulle finansieras på [ca 100] miljarder euro (varav [ca 25] miljarder euro i osäkrad finansiering på penning- och kapitalmarknaden), så att det i förhållande till det planerade värdet på de totala tillgångarna på [ca 150] miljarder euro blev kvar en finansieringslucka på [ca 50] miljarder euro. Genom den ändrade omstruktureringsplanen minskade luckan för den förväntade summan av tillgångar och den förväntade summan av skulder. HSH fastställde föreskrifter för finansieringskällorna, för att täcka det finansieringsbehov som luckan gav upphov till.
(55)
I nedanstående tabell visas tillväxtprognosen för HSH:s huvudsakliga verksamhetsområden enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen och de ändringar som gjorts i den ändrade omstruktureringsplanen.
Tabell 5
Jämförelse av tillväxttakten i segmenten sjöfart och företagskunder
Segment
Ursprunglig omstruktureringsplan
(1 september 2009)
Ändrad omstruktureringsplan
(11 juli 2011)
Kommentarer till tillväxtprognosen i den ändrade omstruktureringsplanen
Sjöfart
Tillväxttakt i ny affärsverksamhet [ca 250] % för 2010 (faktiskt värde) till 2014 (genomsnittlig årlig tillväxttakt [ca 40] %)
Tillväxttakt i ny affärsverksamhet [90-130] % för 2010 (faktiskt värde) till 2014 (genomsnittlig årlig tillväxttakt […] %)
Denna tillväxttakt grundas på en årlig absolut volym ny affärsverksamhet på i genomsnitt […] miljarder euro under perioden 2011-2014. Som jämförelse uppgick den totala marknadsvolymen under samma tidsperiod till i genomsnitt [ca 25] miljarder euro i ny affärsverksamhet.
Företagskunder
Ökning av kreditvolymerna med [ca 100] % (2010 faktiskt värde - 2014)
Ökning av kreditvolymerna med […] % (2010 faktiskt värde - 2014)
Denna tillväxttakt motsvarar en årlig absolut volym ny affärsverksamhet på […] miljarder euro under fyra år. Som jämförelse uppgick summan av tillgångarna i detta segment den 31 december 2008 till 25,7 miljarder euro.
4.2 ALLMÄN BESKRIVNING AV DEN ÄNDRADE OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(56)
Den ändrade omstruktureringsplanen överlämnades den 11 juli 2011. I planen anges att HSH kommer att göra väsentliga ändringar av sin affärsmodell. HSH:s nya affärsmodell kännetecknas av en minskad risk, en starkare inriktning på regional verksamhet och hållbar finansiering och utlåning. De omstruktureringsåtgärder som planeras, och som redan har inletts, innebär utöver att banken ska koncentrera sig på sin kärnverksamhet därför att vissa verksamheter och väsentliga ägarintressen ska avyttras respektive upphöra, att nätet av filialer ska anpassas och att kostnadsstrukturen ska optimeras. I den ändrade omstruktureringsplanen anges att en intern omstruktureringsenhet ska inrättas, i vilken man i bokföringssyfte och av organisatoriska skäl ska samla verksamheter som inte ska fortsätta. De viktigaste punkterna i denna nya affärsmodell är följande:
a)
Ny inriktning mot en bärkraftig kärnbank genom att kraftigt minska värdet på tillgångarna, förstärka den regionala affärsverksamheten (företagskunder i Tyskland, fastighetsverksamhet i Tyskland och privata bankkunder) och bibehålla kärnkompetens i utvalda internationella affärsverksamheter med starkare regional koppling (sjöfart och förnybar energi med inriktning på Europa).
b)
Uteslutande inriktning på kapitalmarknadsverksamhet, Treasury-verksamhet och kundrelaterad affärsverksamhet, särskilt som leverantör av produkter för andra affärsenheter (cross-selling). Den egna handeln kommer att upphöra.
c)
Upphörande av verksamhet som inte är förenlig med HSH:s nya strategiska inriktning, dvs. internationell affärsverksamhet med erbjudanden om företagsuppköp genom lån (LBO-verksamhet), den utländska fastighetsverksamheten, tillgångsbaserad flygplansfinansiering och övrig kreditverksamhet som inte tydligt tillhör kärnkompetensen.
d)
Avyttring av alla dotterbolag som inte är förenliga med HSH:s nya strategiska inriktning. I den ändrade omstruktureringsplanen planeras avyttring av totalt [100-120] ägarintressen. HSH har redan minskat antalet ägarintressen till 25. Alla avyttringar ska ha genomförts senast […].
e)
Tydlig uppdelning mellan de affärsområden som ska upphöra, och som den interna omstruktureringsenheten ska minska storleken på eller sälja. Omstruktureringsenheten kommer inte att inleda några nya affärsverksamheter.
f)
Kraftig anpassning av antalet inhemska och utländska filialer. I och med att icke-strategiska verksamheter ska upphöra kommer 15 av de ursprungliga 21 utländska filialerna att stängas. Filialerna och representationskontoren i Helsingfors, Shanghai, Bombay, Stockholm, Neapel, Oslo, Riga, Tallin, Warszawa, San Fransisco och Hanoi har redan stängts. Filialerna och representationskontoren i Köpenhamn, Paris, Amsterdam och Moskva ska stängas senast 2012. Efter omstruktureringen kommer HSH att behålla sex filialer och representationskontor i London, Hongkong, New York, Singapore, Luxemburg och Aten, där filialerna i London, Luxemburg och New York kommer att minska storleken och filialen i Hongkong kommer att omvandlas till ett representationskontor.
(57)
Den regionala inriktningen omfattar framför allt den nordtyska verksamhet som riktas mot företags- och privatkunder, fastighetsverksamheten och sparbanksverksamheten. Dessutom kommer HSH att koncentrera sig på utvalda områden inom internationell sjöfartsfinansiering och finansiering av projekt inom förnybar energi med tyngdpunkt på Europa samt vissa infrastrukturinvesteringar. HSH kommer att stänga filialen i Lübeck senast vid utgången av 2011.
(58)
Sammantaget kommer den nya kärnbankens balansomslutning kraftigt att minska, särskilt genom att tillgångar överförs från kärnbanken till HSH:s egen omstruktureringsenhet. I slutet av omstruktureringsperioden, den 31 december 2014, kommer balansomslutningen för HSH (kärnbanken) att uppgå till 82 miljarder euro. Jämfört med 2008 års balansomslutning på 208 miljarder euro innebär detta en minskning med 126 miljarder euro, dvs. med nästan 61 %.
(59)
Den ändrade omstruktureringsplanen grundas på allmänna antaganden när det gäller BNP-utvecklingen i Tyskland, i euroområdet, i Förenta staterna och i hela världen, ändringar av korta och långa räntor, inflationen i euroområdet och i Förenta staterna, oljepriset och växelkursen mellan euron och US-dollarn. Prognosen för de enskilda affärsområdena grundas på antaganden beträffande relevanta marknaders tillväxttakt, volymer och marginaler vid ny affärsverksamhet per segment och cross-selling-kapaciteten. Mot bakgrund av den betydelse som affärsområdet sjöfart har för HSH:s sammanlagda resultat har HSH presenterat sektorspecifika antaganden om utvecklingen av sjöfartsfinansieringsmarknaden. I nedanstående tabell visas prognoserna för hur man tror att marknadens storlek kommer att utvecklas när det gäller ny affärsverksamhet globalt (sammanlagt värde för segmenten frakt-, container- och tankerfartyg), omfattningen av HSH:s nya affärsverksamhet och HSH:s marknadsandel.
Tabell 6
Antaganden om sjöfartsfinansiering 2011-2014
Genomsnitt 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Ny affärsverksamhet inom sjöfartsfinansiering i hela världen (I miljarder euro)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH:s nya affärsverksamhet (I miljarder euro)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH:s marknadsandel (%)
6,1
0,8
2,1
[ca 4]
[ca 5]
[ca 5]
[ca 5]
(60)
HSH utgår från en genomsnittlig växelkurs mellan euron och US-dollarn på [1,30-1,50]. Banken har redogjort för hur ändrade antaganden påverkar vinsten och förlusten och dess nettolikviditetsposition och framför allt presenterat en analys av hur sårbar banken är för ränteändringar och ändringar av växelkursen mellan euron och US-dollarn. Enligt analysen av hur sårbar banken är skulle HSH:s förluster vid kraftiga ändringar av antagandena om räntesatser och växelkursen mellan euron och US-dollarn inte överstiga vad banken kan klara. Dessutom skulle HSH inte få en negativ likviditetsposition om växelkursen kraftigt avviker från grundscenariot.
(61)
På grundval av mindre gynnsamma marknadsprognoser har HSH vidare lagt fram ett negativt och ett värsta scenario på koncernnivå. De finansiella prognoserna vid det negativa och värsta scenariot visar att HSH genom det sätt som riskbegränsningen är utformad på klarar en stressfaktors påverkan på bankens betalningsförmåga. Vid ett negativt scenario kan HSH skjuta upp hävandet av delar av garantin och därmed begränsa ökningen av riskvägda tillgångar till följd av negativa ekonomiska ramvillkor. Vid båda scenarierna skulle HSH under omstruktureringsperioden ha en primärkapitalrelation på ca 10 %.
4.3 BESKRIVNING AV OMSTRUKTURERINGEN AV ENSKILDA AFFÄRSOMRÅDEN INOM HSH
(62)
Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde företagskunder minskas från 26,3 miljarder euro (2008) till [10-20] miljarder euro (2014). Totalt kommer affärsområdet under denna period att minska med [45-55] %.
(63)
I sin verksamhet riktad mot företagskunder kommer HSH att erbjuda större medelstora företag finansiella medel, särskilt i kärnregionen Nordtyskland.
(64)
HSH har upphört med sin verksamhet på området återfinansiering av leasingföretag och sin internationella LBO-verksamhet och kommer även att avsluta sin verksamhet riktad mot företagskunder i Asien och Skandinavien. Affärsområdet företagskunder kommer inte att omfatta tillgångsbaserad finansiering av flygplan eller fartyg. HSH:s förmåga att stödja regional affärsverksamhet i kärnregionen kommer dock inte att minska.
(65)
HSH kommer i första hand att koncentrera sig på större medelstora företag i Nordtyskland och på tyska företag med vissa huvudsakliga verksamhetsområden. Det kommer att finnas en tydlig inriktning mot lönsamma transaktioner och på kunder med god kreditvärdighet, som behöver olika produkter. HSH kommer att försöka bli den bank som dessa kunder ser som ”sin” bank.
(66)
I syfte att förbättra finansieringspositionen kommer affärsområdet gradvist att inriktas mot att acceptera inlåning och utnyttja finansieringsstrukturer, tillåta syndikering, klara ECB:s krav eller kunna överlåtas till investerare.
(67)
Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde fastigheter ska minska från 30,5 miljarder euro (2008) till [9-18] miljarder euro (2014). Detta innebär att affärsområdet krymper med [50-70] %.
(68)
HSH kommer att erbjuda alla typer av kreditprodukter och alla övriga bankprodukter som efterfrågas av fastighetsföretag. HSH kommer att koncentrera sin verksamhet på Nordtyskland och tyska storstadsregioner. Tyngdpunkten kommer att ligga på finansieringslösningar för […] och finansiering av projekt med försvarbara risker. Inom detta affärsområde kommer HSH att koncentrera sig på finansiering av […]. Vissa särskilda typer av fastigheter kommer bara att finansieras på ett selektivt sätt.
(69)
Verksamheten i andra länder - inklusive den internationella fastighetsverksamheten, som består av stöd till tyska kunder i europeiska storstadsregioner - kommer att överges. På dessa områden kommer HSH inte längre att bedriva någon ny affärsverksamhet och kommer att låta de befintliga affärsverksamheterna löpa ut.
(70)
HSH kommer i huvudsak att koncentrera sig på professionella fastighetsinvesterare och lägga tyngdpunkten på befintliga kunder, på utvalda byggherrar, på kunder med en stark ställning inom fastighetssektorn och stor potential när det gäller cross-selling samt på kunder med koppling till Nordtyskland. HSH kommer vidare att använda sig av strukturer och produkter som minskar finansieringsbehovet, dvs. affärsverksamhet som rör säkerställda obligationer, ECB-giltiga krediter och finansiella instrument och säkerheter som garanteras av Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde sparbanker kommer att minska från 8,7 miljarder euro (2008) till [ 3] miljarder euro (2014), framför allt genom avveckling av refinansieringsverksamhet för sparbanker.
(72)
Detta affärsområdes kundstam består i första hand av sparbanker och offentliga kunder i Nordtyskland och i andra hand av sparbanker och offentliga kunder utanför Nordtyskland (sekundärt banknamn).
(73)
HSH erbjuder ett stort utbud av produkter på sparbankernas kärnaffärsområde. Hit hör framför allt bankverksamhet för privat- och företagskunder, Treasury-verksamhet samt aktiedepåförvaltning och kreditportföljsförvaltning.
(74)
På affärsområdet Private Banking kommer kärnbankens balansomslutning att minska från 1,7 miljarder euro (2008) till [0,5-1,5] miljarder euro (2014).
(75)
HSH kommer att koncentrera sig på att tillhandahålla tjänster till förmögna privatkunder i kärnregionen Nordtyskland. Dessutom kommer HSH att erbjuda Private Banking-tjänster i de övriga marknadssegmentens överregionala filialer. Utbudet av tjänster kommer att […].
(76)
HSH kommer att koncentrera sig på att vinna och behålla förmögna och mycket förmögna kunders samt stiftelsers förtroende. Inom ramen för cross-selling kommer Private Banking-tjänsterna även att erbjudas kunder/fysiska personer inom kärnbankens övriga affärsområden.
(77)
Inom affärsområdet sjöfart kommer kärnbankens balansomslutning att minska med 46 %, från 28,3 miljarder euro (2008) till ca 15 miljarder euro (2014).
(78)
Fram till den 31 december 2014 får HSH:s marknadsandel av ny affärsverksamhet på området global sjöfartsfinansiering inte överstiga [ 8] % per år. Dessutom ska HSH se till att banken fram till den 31 december 2014 inte hör till de tre leverantörer av fartygsfinansiering som - utifrån den rangordning av marknader som fastställs varje år - har den högsta årliga andelen ny affärsverksamhet i världen.
(79)
HSH:s portfölj ska diversifieras både i fråga om fartygstyper och stater. När det gäller de olika typerna av tillgångar kommer tyngdpunkten även i fortsättningen att ligga på […] och flera […]. Traditionella långfristiga hypotekslån för nybyggnation och finansiering av begagnade fartyg kommer att vara viktiga produkter. Dessutom kommer HSH att vara en selektiv leverantör av strukturerade finanstjänster.
(80)
HSH kommer att minska sin affärsverksamhet, genom att upphöra med sin finansiering av roll-on/roll-off-fartyg och kryssningsfartyg […].
(81)
HSH kommer att koncentrera sig på medelstora och stora globalt verksamma sjöfartsföretag, små lönsamma kunder samt utvalda kunder som väljs ut grundat på vinstpotential och riskfaktorer. Vidare spelar kundens beredskap för syndikering och uppfyllandet av förutsättningarna för syndikering (t.ex. öppenhet och insyn) och refinansiering en roll.
(82)
Affärsområdet sjöfart kommer framför allt ett erbjuda enkla standardversioner av finansiella instrument (27) och i begränsad omfattning strukturell finansiering samt uppträda som arrangörsbank (Mandated Lead Arranger and Bookrunner).
(83)
Kärnbankens affärsområde transport/luftfart kommer att överges. Balansomslutningen på 11,7 miljarder euro (2008) kommer att placeras i omstruktureringsenheten eller andra affärsområden. I framtiden kommer HSH inte längre att ägna sig åt finansiering av flygplan med tillgångar som säkerhet. Den relevanta befintliga affärsverksamheten kommer att löpa ut, avyttras eller i avvecklingssyfte överföras till omstruktureringsenheten. Inom ramen för omstruktureringen har HSH redan till viss del omvandlat affärsområdet och placerat det strategiskt viktiga området järnväg och infrastruktur i affärsområdet energi och infrastruktur.
(84)
Till följd av den nyordningen inom affärsområdet energi och infrastruktur som utgör en del av omstruktureringsprocessen ökar kärnbankens balansomslutning inom området energi och infrastruktur från 4,6 miljarder euro 2008 (det tidigare affärsområdet energi) till [5-10] miljarder euro 2014. Affärsområdet energi och infrastruktur omfattar såväl segmentet förnybar energi som segmenten infrastruktur och järnväg, som tidigare ingick i affärsområdet transport.
(85)
I energisegmentet kommer HSH att finansiera vind- och solkraftsprojekt. Området omfattar tillgångskategorierna vindkraft (land- och havsbaserad) solkraft (fotovoltaisk och termisk) och som kompletterande verksamhet nätverk i samband med vind- och solkraftsprojekt. Målregion för dessa verksamheter är i första hand Europa. HSH kommer att upphöra med sin affärsverksamhet på området traditionella energikällor och upphöra med hela sin energiverksamhet i Nordamerika.
(86)
Anpassningarna av affärsområdena, särskilt avslutandet av affärsområdet luftfart och minskningen av segmenten utlandsfastigheter och sjöfart, leder automatiskt till att segmentet ”Övrigt” minskar.
(87)
Segmentet Övrigt omfattar - vid sidan av Corporate Centre - kapitalmarknadsverksamheten, där HSH förvaltar sina tillgångar och som fungerar som leverantör av produkter för detta affärsområde.
(88)
HSH kommer kontinuerligt att förbättra finansieringarnas stabilitet och kvalitet. Från och med slutet av 2012 kommer banken att se till att både dess stabila nettofinansieringsgrad och dess likviditetstäckningsgrad (28) […]. Kärnbankens affärer i US-dollar, som kommer att refinansieras med hjälp av finansiering i US-dollar (och inte genom swappar) kommer att öka med minst […] % fram till 2012 och med minst […] % fram till 2014.
(89)
HSH kommer kraftigt att minska kapitalmarknadsverksamhet med hög riskpotential och har redan kraftigt skurit ned sin produktkatalog. Den egna handeln har redan upphört.
4.4 BESKRIVNING AV FINANSPLANEN I DEN ÄNDRADE OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(90)
HSH har för perioden 2011-2014 lagt fram en omfattande affärsplan inklusive vinst- och förlusträkning och balansräkning, lönsamhets- och produktionsindikatorer uppdelade på affärsområde och konsoliderade på koncernnivå. HSH har dessutom överlämnat en analys av hur känslig banken är på koncernnivå, både i ett negativt och i ett värsta scenario. Enligt vinst- och förlustförväntningarna kommer HSH-koncernen 2011 att göra en förlust på ytterligare [100-200] miljoner euro, och banken kommer fram till 2014 att stadigt öka sin vinst till [400-500] miljoner euro efter skatt. Avkastningen på eget kapital kommer att vara negativ 2011 och fram till 2014 stiga till ca [7-8] %. Primärkapitalrelationen kommer under perioden 2012-2014 att vara ca [13-16] %. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till innehåller de ekonomiska prognoserna i den ändrade omstruktureringsplanen en enda utbetalning på 500 miljoner euro 2011, som ska dras av resultatet före skatt. Summan av tillgångarna får enligt prognosen sjunka från 208 miljarder euro (2008) till 120 miljarder euro (2014).
(91)
I följande tabeller anges nyckeluppgifter i den ändrade omstruktureringsplanen för HSH och kärnbanken.
Tabell 7
Finansplan för HSH 2011-2014
2008 faktiskt värde
2009 faktiskt värde
2010 faktiskt värde
2011 prognos
2012 prognos
2013 prognos
2014 prognos
Total avkastning (i miljoner euro)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Resultat före omstrukturering (i miljoner euro)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Resultat före skatt (i miljoner euro)
(2 968)
(1 325)
17
[-200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Resultat (i miljoner euro)
(3 195)
(902)
48
[-400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Relationen mellan kostnader och intäkter (K/I-tal) (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Avkastning på eget kapital (RoE) efter skatt (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Summa tillgångar (i miljarder euro)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabell 8
Finansplan för kärnbanken 2011-2014
2008 faktiskt värde
2009 faktiskt värde
2010 faktiskt värde
2011 prognos
2012 prognos
2013 prognos
2014 prognos
Total avkastning (i miljoner euro)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Resultat före omstrukturering (i miljoner euro)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Resultat före skatt (i miljoner euro)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Relationen mellan kostnader och intäkter (K/I-tal) (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmenttillgångar (i miljarder euro)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
I nedanstående tabell visas HSH:s finansplan med beaktande av den allmänna finansieringsstrategin och US-dollarfinansieringsstrategin.
Tabell 9
Finansplan för HSH 2010-2014
(i miljarder euro)
Volym per finansieringskälla
2010 faktiskt värde
2011
2012
2013
2014
Säkerställda obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Statligt garanterade långfristiga obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Långfristiga prioriterade obligationer utan säkerhet
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kortfristig finansiering på valuta- och kapitalmarknaden
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Övrig finansiering på valuta- och kapitalmarknaden
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Företags- och privatkundsinlåning (fram till 2010)/Restinlåning (golvnivå från 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Utvecklingsbanker och kommersiella lån
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridkapitalinstrument (primärt kapital och supplementärt kapital)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Summa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Derivat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Summa tillgångar
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Summa tillgångar - (Totala skulder + derivat), som ska finansieras med kortfristiga säkerställda finansiella medel, överskott från inlåning och eget kapital
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Värdet på de statligt säkerställda långfristiga obligationerna kommer att minska från 44 miljarder euro (i slutet av 2010) till [13-18] miljarder euro (i slutet av 2014). Samtidigt kommer HSH:s totala tillgångar att minska med [25-35] miljarder euro. Mellanskillanden mellan de totala tillgångarna och de totala skulderna (där man bortser från effekterna av derivat) bildar en lucka i finansieringsplanen som måste täckas med kortfristiga osäkrade och säkrade finansiella medel och överskott från inlåning och eget kapital. HSH:s planering när det gäller inlåningen rör endast den del av den totala inlåningen som betraktas som stabil (golvnivå). Den faktiska storleken på inlåningen beräknas dock bli högre och täppa till en del av finansieringsluckan. Även om en del av luckan mellan finansierade tillgångar och skulder kan täppas till med hjälp av en kortfristig finansiering på penning- och kapitalmarknaden, kommer HSH:s beroende av kortfristig finansiering på penning- och kapitalmarknaden i absoluta tal att minska under omstruktureringsperioden. Beträffande finansieringsstrategin i euro kommer HSH att i relativt högre grad använda sig av säkerställd inlåning.
Tabell 10
Finansieringsstrategi i US-dollar (2010-2014)
(i miljarder US-dollar)
Volymer
2010 faktiskt värde
2011
2012
2013
2014
Finansiering i US-dollar
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
US-dollarfinansiering med swappar
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Summa tillgångar i US-dollar
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Summa tillgångar i US-dollar - sjöfart
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Medan HSH 2010 finansierade 75 % av sina totala tillgångar i US-dollar med hjälp av valutaövergripande swappar, kommer användningen av swappar att minska till […] % av de totala tillgångarna i US-dollar (inklusive tillgångar i omstruktureringsenheten). Det relativt ringa beroendet av swappfinansiering uppnås genom en minskning av de US-dollarbaserade tillgångarna och därmed en minskning av de absoluta belopp som avsätts till finansiering i US-dollar.
(95)
År 2010 ställde sparbankerna [2,5-3,5] miljarder euro av den långfristiga finansieringen och [200-500] miljoner euro långfristig säkrad finansiering, dvs. totalt [2,7-4] miljarder euro till HSH:s förfogande. Dessutom tillhandhöll andra delstatsbanker totalt [150-250] miljoner euro och andra finansinstitut (privata och offentliga finansinstitut med undantag av sparbanker och delstatsbanker) [1-2] miljarder euro.
(96)
Den ändrade omstruktureringsplanen visar på en stärkt kapitalposition och starkare nyckeltal för HSH under omstruktureringsperioden med en planerad andel kärnprimärkapital på [10-13] % i slutet av 2014. På kommissionens uppmaning har HSH tagit upp en ökning av sitt aktiekapital på 500 miljoner euro för 2013 i sina finansiella prognoser.
Tabell 11
HSH:s kapitalposition (2009-2015)
2009 faktiskt värde
2010 faktiskt värde
2011
2012
2013
2014
2015
Riskvägda tillgångar efter garanti (i miljarder euro)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Utestående garanti (i miljarder euro)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Kapitalutveckling (i miljarder euro)
Kärnprimärkapital (i miljarder euro)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Primärkapital (i miljarder euro)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Summa kapital (i miljarder euro)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitalnyckeltal
Kärnprimärkapital/riskvägda tillgångar (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Primärkapital/riskvägda tillgångar (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5 TYSKLANDS ÅTAGANDEN
(97)
Tyskland har åtagit sig att se till att HSH kommer att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen, och har listat sina olika åtaganden i bilagorna I och III till detta beslut.
4.6 ÖVERVAKNING
(98)
Tyskland har lovat att en övervakningsförvaltare en gång i kvartalet ska upprätta en utförlig rapport. Rapporten ska framför allt innehålla information om ersättning för undsättningsåtgärden (i enlighet med bilaga V i kommissionen meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor, nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar (29)) och genomförande av den ändrade omstruktureringsplanen (i enlighet med punkt 46 i kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd, nedan kallat omstruktureringsmeddelandet (30)).
5. GRUNDER FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET FÖR ATT PRÖVA STÖDÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR HSH
(99)
Den 30 oktober 2009 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att fastställa huruvida riskbegränsningen uppfyllde kriterierna i meddelandet om värdeminskade tillgångar beträffande vilka tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder, bedömningen (inklusive bedömningsmetoden), ersättningen och förvaltningen av de värdeminskade tillgångarna. Dessutom ville kommissionen undersöka villkoren för rekapitaliseringsåtgärden, ansvarsfördelningen och åtgärderna för att begränsa snedvridning av konkurrensen.
(100)
Beträffande huruvida de skyddade tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder uppgav kommissionen i punkt 40 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida kriterierna i meddelandet om värdeminskade tillgångar var uppfyllda, eftersom endast en mindre del av den skyddade portföljen direkt omfattades av definitionen av värdeminskade tillgångar i meddelandet om värdeminskade tillgångar.
(101)
Beträffande öppenhet och offentliggörande förklarade kommissionen i skäl 43 i beslutet att inleda förfarandet att HSH visserligen hade lagt fram rapporter som hade utarbetats av oberoende experter, men att dessa enbart omfattade en bråkdel av den skyddade portföljen - nämligen en stor del av den strukturerade kreditsäkerheten. Dessutom har Tyskland inte tillhandahållit BaFin någon validering av värderingsprocessen och resultatet.
(102)
Beträffande förvaltningen av tillgångarna uppgav kommissionen i skäl 45 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida de mekanismer som HSH planerar uppfyller kriterierna i beslutet om värdeminskade tillgångar, eftersom alla tillgångar fortfarande tycktes ingå i HSH:s balansomslutning.
(103)
Beträffande värderingen förklarade kommissionen i skäl 47 i beslutet att inleda förfarandet att enbart den strukturerade kreditportföljen hade värderats av oberoende experter och att det vid den aktuella tidpunkten inte förelåg tillräcklig information om värderingen av hela portföljens ekonomiska värde. Kommissionen förklarade vidare att den ville pröva de korrelationsantaganden som låg till grund för värdet på de skyddade tillgångarna.
(104)
Beträffande ersättningen uppgav kommissionen i skäl 49 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida ansvaret fördelades på ett lämpligt sätt, eftersom det enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar krävs att HSH genom en klausul om den första förlusten bär en del (i regel minst 10 %) av förlusterna eller riskerna. I punkt 51 och följande punkter i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen dessutom att den hyste tvivel om huruvida påslaget på 400 räntepunkter var en lämplig ersättning för den risk som den offentliga ägaren övertog.
(105)
Beträffande återställandet av lönsamheten betvivlade kommissionen i skäl 59 i beslutet att inleda förfarandet att HSH verkligen kunde återfå sin långsiktiga lönsamhet. På grund av HSH:s starka beroende av penning- och kapitalmarknaden hyste kommissionen framför allt tvivel om huruvida den föreslagna refinansieringsstrategin i sig är hållbar på medellång och lång sikt efter att den statliga garantin har löpt ut.
(106)
I skälen 60 och 61 i beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen de antaganden om tillväxttakt och marginaler som låg till grund för den ursprungliga omstruktureringsplanen. Kommissionen hyste framför allt tvivel beträffande de högre marginalerna på affärsområdet Private Banking och tillväxtprognoserna på affärsområdena sjöfart och transport, i vilka HSH redan har en förhållandevis hög marknadsandel.
(107)
I skäl 62 i beslutet att inleda förfarandet hade kommissionen invändningar mot att HSH i betydande omfattning kommer att fortsätta sin internationella kapitalverksamhet, samtidigt som man förklarar att man ännu kraftigare ska inrikta sin affärsmodell på regionala verksamheter. I punkt 63 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att man betvivlade att antagandet att HSH kan återfå sitt tidigare kreditbetyg A 2013 verkligen är realistiskt.
(108)
Beträffande bankens eget kapital förklarade kommissionen att den ursprungliga omstruktureringsplanen inte innehöll några långtgående förslag. Det är fortfarande oklart hur stort det egna bidraget i form av avyttringar kommer att bli. När det gäller att få minoritetsägarna att delta i ansvarsfördelningen hyste kommissionen tvivel beträffande HSH:s bedömning av bolagets värde och därmed beträffande priset på de nyemitterade aktierna. I skälen 10 och 32 i beslutet att inleda förfarandet invände kommissionen mot att sparbanksföreningarna och J.C. Flowers, som inte deltog i rekapitaliseringen, hade kunnat dra fördel av kapitaltillskottet genom att behålla en orimligt stor andel i HSH.
6. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND
(109)
Den 17 december 2009 överlämnade Tyskland delstaternas och HSH:s gemensamma synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.
6.1 SYNPUNKTER PÅ RISKBEGRÄNSNINGEN
(110)
Tyskland anser att kommissionens bedömning av riskbegränsningen är felaktig eftersom bedömningen har gjorts med stöd av meddelandet om värdeminskade tillgångar, trots att detta meddelande inte är tillämpligt i förevarande fall.
(111)
Tyskland delar inte kommissionens uppfattning att tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar är obligatoriskt och att kommissionen oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes ska tillämpa de rättsbestämmelser och meddelanden som gällde vid tidpunkten för antagandet av beslutet (31). Enligt Tyskland stämmer detta enbart om det går att göra en vid tolkning av tillämpningsområdet för de olika rättsbestämmelserna eller meddelandena, vilket dock inte är fallet. Tyskland har vidare gjort gällande att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte omfattar alla undsättningsåtgärder som rör värdeminskade tillgångar. Enligt Tysklands uppfattning är meddelandet om värdeminskade tillgångar bara en förvaltningsbestämmelse, som framför allt har till syfte att skapa en enhetlig förvaltningspraxis och uteslutande är bindande för kommissionen. Riskbegränsningens förenlighet med den inre marknaden måste prövas direkt mot EUF-fördraget. Eftersom målet med garantin för den andra förlusten och sammansättningen av den skyddade portföljen enligt Tyskland inte omfattas av tillämpningsområdet för meddelandet om värdeminskade tillgångar anser Tyskland att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas.
(112)
Tyskland förklarade att tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar leder till en felaktig bedömningsram, som missgynnar HSH vid fastställandet av stödmekanismer, portföljens värde, storleken på ersättningen och behovet av omstrukturering.
(113)
Tyskland stöder sig på skäl 38 i beslutet att inleda förfarandet, i vilket kommissionen förklarar att det är svårt att göra en bedömning av marknadsvärdet på en portfölj som i huvudsak består av företagslån. Tyskland tolkade dessa svårigheter som bevis för att garantin för den andra förlusten inte ska prövas på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar, och förklarade att kommissionen genom en för hög beräkning hade kommit fram till ett stödbelopp som var lika högt som det nominella garantibeloppet. Redan av detta framgår att den valda metoden måste vara felaktig, eftersom det skulle betyda att kommissionen likställde den valda riskbegränsningen när det gäller stödinslaget med en lika stor rekapitalisering, även om åtgärderna är av olika karaktär. Medan rekapitaliseringen gav ett varaktigt kapitaltillskott rörde det sig i garantins fall enbart om en stabiliseringsåtgärd med ren regleringsverkan som begränsades till de säkrade tillgångarnas löptid.
(114)
Tyskland påpekar att användningen av marknadsvärdet för att härleda stödinslaget visar att kommissionen har felbedömt riskbegränsningens karaktär, eftersom denna absolut inte innebär några marknadssvängningar. Kommissionen bör snarare fastställa stödinslaget i form av garantin för den andra förlusten enligt de allmänna bestämmelserna för statligt stöd och särskilt genom att tillämpa kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (32) (nedan kallat garantimeddelandet). Enligt Tyskland skulle tillämpningen av garantimeddelandet, i den mån riskbegränsningen skulle erkännas som ett marknadsorienterat pris, leda till ett mindre stödinslag.
(115)
Även om meddelandet om värdeminskade tillgångar skulle kunna användas på garantin mot den andra förlusten har kommissionen enligt Tyskland gjort sig skyldig till felaktigheter vid fastställandet av stödinslaget och beräkningen av storleken på ersättningen samt beträffande ansvarsfördelningen och förvaltningen av tillgångarna i omstruktureringsenheten. Stödinslaget i garantin mot den andra förlusten är felaktigt, eftersom antagandena om portföljens övertagande- och marknadsvärde är felaktiga. Beträffande ersättningen för sänkningen av kapitalkravet gör Tyskland gällande att beräkningen av effekten av sänkningen av kapitalkravet grundades på gamla uppgifter. Enligt nyare uppgifter är effekten av sänkningen av kapitalkravet mycket mindre. Den preliminära bedömningen av ansvarsfördelningen är inte heller korrekt och för snäv, eftersom kommissionen enbart stöder sig på garantins tranch för den första förlusten, som ligger långt under den tranch för den första förlusten på 10 % av den säkrade portföljen som krävs enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Det finns inget samband mellan ansvarsfördelningen och den tranch för den första förlusten, som anges i absoluta tal. Dessutom bär HSH varje förlust som överstiger garantin mot den andra förlusten. När det gäller förvaltningen av tillgångarna förklarade Tyskland att grundprinciperna i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas på HSH:s riskbegränsning och att det inte vore meningsfullt att låta alla tillgångar som omfattas av riskbegränsningen förvaltas separat. HSH kommer eventuellt att inrätta en omstruktureringsenhet och se till att det finns en tydlig funktionell och organisatorisk gräns mellan kärnbanken och omstruktureringsenheten, som ska följas upp på företagsledningsnivå.
(116)
Tyskland håller inte med om den värdering av portföljen som görs i skäl 47 i beslutet att inleda förfarandet. När det gäller den skyddade portföljen rör det sig till största delen om en klassisk kreditverksamhet som det är svårt att värdera grundat på kassaflödet. I det aktuella fallet är det inte heller lämpligt att värdera den skyddade portföljen med hjälp av en värderingsregel för ”komplexa” tillgångar, som med hjälp av fasta s.k. haircuts ska stimulera osäkerheten på marknaden. Medan HSH lät externa experter värdera CIP-portföljen grundat på kassaflödet bör den klart större kreditportföljen undergå en normal, bankmässig kreditanalys enligt gällande regelverk, där låntagarnas kreditvärdighet har störst betydelse.
(117)
Som nämns i beslutet att inleda förfarandet har Tyskland gjort gällande att användningen av den beräkningsmetod som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte bör tillämpas på garantin mot den andra förlusten och att fastställandet av storleken på ersättningen ska grundas på garantimeddelandet. Inom ramen för utbytet av information mellan Tyskland och kommissionen, som omfattade ett flertal möten och telefonkonferenser, lade Tyskland under perioden januari-augusti 2010 fram uppgifter för att styrka att återställandet av HSH:s lönsamhet skulle försvåras om hela beloppet på […] återkrävdes.
6.2 SYNPUNKTER PÅ REKAPITALISERINGEN
(118)
Enligt Tysklands uppfattning har kommissionen även begått fel vid bedömningen av rekapitaliseringen, vilka rör värderingen av HSH som företag och bedömningen av vissa fördelar för de minoritetsägare som inte har deltagit i rekapitaliseringen.
(119)
Kommissionens betänkligheter beträffande värderingen av företaget beror enligt Tyskland på felaktiga faktiska konstateranden. Det spelar exempelvis inte någon roll att PwC:s ursprungliga värdering av företaget inte omfattade S&P:s sänkning av kreditbetyget, och det finns goda grunder för antagandet att HSH kommer att återfå kreditbetyget A 2013.
(120)
Vad priset för de nya aktierna beträffar är det vanligt att börsnoterade banker gör ett påslag på 30-60 %. Värderingen av HSH utgör en lämplig grund för att fastställa priset på nya aktier, och HSH:s gamla aktieägare gynnades inte av stödåtgärden, eftersom de behöll en omåttligt stor andel i HSH.
6.3 SYNPUNKTER PÅ RISKBEGRÄNSNINGEN OCH REKAPITALISERINGEN MOT BAKGRUND AV DE OFFENTLIGA ÄGARNAS ANSVARSGARANTI
(121)
Tyskland förklarade att om inga räddningsåtgärder hade vidtagits hade detta lett till HSH:s likvidation, vilket hade medfört mycket större förluster för de offentliga ägarna genom att den statliga ansvarsgarantin då hade lösts ut. Tänkbara fordringar inom ramen för den statliga ansvarsgarantin uppskattades till ca 30 miljarder euro eller mer. Tyskland påpekade att en privat investerare i samma situation som de offentliga ägarna hade använt sig av samma räddningsåtgärder för att undvika större ännu förluster.
(122)
Tyskland anser att räddningsåtgärderna uppfyller kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi (dvs. principen om hur en privat investerare i en marknadsekonomi skulle agera) och därför inte utgör statligt stöd. Kriterierna anses uppfyllda när man med rimlig säkerhet kan utgå från att ett företag kommer att återfå sin lönsamhet och likvidationskostnaderna överstiger kostnaderna för kapitalåtgärderna (33). Enligt Tyskland är den ursprungliga omstruktureringsplan som lades fram den 1 september 2009 ett tillräckligt bevis för att HSH kommer att återfå sin lönsamhet. I samband med uppskattningen av likvidationskostnaderna förklarade Tyskland att man måste skilja mellan de förpliktelser som delstaterna har övertagit i egenskap av HSH:s ägare, och deras förpliktelser som offentliga myndigheter. Delstaternas förpliktelser som offentliga myndigheter (t.ex. arbetslöshetsunderstöd och socialbidrag) får inte inverka på uppskattningen av likvidationskostnaderna. Endast de förpliktelser som delstaterna har övertagit som ägare till HSH bör beaktas i samband med likvidationskostnaderna. Med stöd av domen i målet Linde (34) anser Tyskland att även kostnader för stöd som tidigare bedömts vara lagenligt ska beaktas vid genomförandet av testet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen har godkänt den statliga ansvarsgarantin, och denna garanti är därför ett exempel på ett stöd som är förenligt med den inre marknaden. Dessutom bör de utökade förpliktelserna till följd av den statliga ansvarsgarantin räknas till de förpliktelser som delstaterna har i en egenskap av ägare till HSH, och inte som offentlig myndighet. Den statliga ansvarsgarantin är till sin natur inte jämförbar med en garantiförklaring från moderbolaget (Patronatserklärung). Vid uppskattningen av likvidationskostnaderna bör de offentliga ägarnas förpliktelser enligt den statliga ansvarsgarantin dessutom uppskattas till 30 miljarder euro. Tyskland ansåg att likvidationskostnaderna kraftigt skulle överstiga de offentliga ägarnas kapitalåtgärder till förmån för HSH. Tyskland anser därför att kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi är uppfyllda och att räddningsåtgärderna inte utgör statligt stöd.
6.4 SYNPUNKTER PÅ HÅLLBARHETEN I HSH:S AFFÄRSMODELL
(123)
Även om Tyskland betraktade den preliminära bedömningen av HSH:s affärsmodell i punkt 62 i beslutet att inleda förfarandet som nästan för negativ, uppdaterade man sin ursprungliga omstruktureringsplan för att skingra kommissionens tvivel när det gällde konkurrensen.
6.5 SYNPUNKTER PÅ EGET BIDRAG OCH KOMPENSATIONSÅTGÄRDER
(124)
Tyskland förklarade att de åtgärder som angavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen uppfyllde kravet på ett lämpligt eget bidrag - ersättning för åtgärderna, överföring från kapitalreserver, försäljning av väsentliga ägarintressen och minskning av kostnaderna - genom ett eget bidrag på 5,9 miljarder euro, och att åtgärderna därför borde vara tillräckliga.
(125)
De föreslagna kompensationsåtgärderna - minskning av balansräkningen, upphörande med lönsamma affärsportföljer, stängningen av 12 (35) av de 21 internationella filialer som banken hittills haft och försäljning av väsentliga ägarintressen (REAG och DAL (36)) - betraktades visserligen som i det närmaste tillräckliga, men ändrades emellertid ändå i den ändrade omstruktureringsplanen.
7. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART
(126)
Kommissionen har även mottagit synpunkter från tredje part. Den 30 november och 11 december 2009 överlämnade sparbanksföreningarna sina synpunkter, och den 17 december 2009 överlämnade J.C. Flowers sina synpunkter.
7.1 SGVSH:S OCH SVB:S SYNPUNKTER
(127)
Sparbanksföreningarna delar inte kommissionens preliminära uppfattning att de i förhållandevis hög utsträckning har gynnats av den rekapitalisering som de offentliga ägarna gjorde av HSH, eftersom nyemissionspriset enligt sparbanksföreningarna helt riktigt sattes lågt.
(128)
En uppdelning av förfarandena i HSH-ärendet, där stödåtgärderna skulle godkännas i ett förfarande och frågan om eventuellt indirekt stöd till minoritetsägare skulle prövas enligt ett annat förfarande, strider mot artikel 7 i förordning (EG) nr 659/1999 (37) (nedan kallad procedurförordningen). Stödåtgärden kan inte både vara förenlig med den inre marknaden (när det gäller stödet till förmån för HSH) och samtidigt oförenlig med den inre marknaden i fråga om HSH:s aktieägare. Ett negativt beslut beträffande rekapitaliseringen vad gäller sparbanksföreningarna och J.C. Flowers skulle innebära att rekapitaliseringen skulle anses utgöra ett oförenligt stöd. Enligt sparbanksföreningarna borde kommissionen behandla frågan om minoritetsägarnas del i ansvarsfördelningen med hjälp av den allmänna bedömningen av ansvarsfördelningen inom ramen för rekapitaliseringen.
(129)
Enligt sparbanksföreningarna kan den otillräckliga utspädning av minoritetsägarnas aktieinnehav som kommissionen har anfört inte utgöra något statligt stöd. Enligt deras uppfattning är utspädningen en sekundär effekt av en rekapitalisering. Dessutom är kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte uppfyllda, eftersom sparbanksföreningarna inte utgör något företag i den mening som avses i stödbestämmelsen. SGVSH och SVB är själva inte verksamma på någon marknad, utan förvaltar bara ägarintressen för sina medlemmar (de offentliga sparbankerna i Hamburg och Schleswig-Holstein). Fördelarna för sparbanksföreningarna kan på sin höjd bestå i att ägarintresset i HSH ökar i värde, vilket ligger i alla kapitaltillskotts natur. Dessutom beviljas den påstådda fördelen inte med hjälp av statliga medel. Utspädningsgraden beror på antalet aktier och deras pris. Det var dock inte staten som fastställde nyemissionspriset, utan det gjorde aktieägarna på bolagsstämman. Detta beslut kan inte tillskrivas staten och kan enligt domen i målet Stardust Marine (38) inte anses utgöra statligt stöd. Den påstådda fördelen har i vilket fall som helst inte haft någon inverkan på sparbankernas konkurrensställning på de marknader som de är verksamma på. Således snedvrider den påstådda fördelen inte konkurrensen och påverkar inte heller handeln mellan medlemsstaterna.
(130)
Sparbanksföreningarna påpekar vidare att kommissionen vid tidigare rekapitaliseringsåtgärder inte har undersökt om man har funnit någon sekundär effekt. Inte heller EU-domstolen har i sin dom i målet WestLB (39) grundat sitt beslut på någon sådan princip. Sparbanksföreningarna konstaterar vidare att kommissionen i andra fall, där nyemissionspriset verkade vara extremt högt (40), inte har undersökt sekundära effekter. Om denna aspekt bara skulle undersökas i fall som HSH eller BayernLB skulle detta bryta mot likabehandlingsprincipen.
(131)
Sparbanksföreningarna förklarar vidare att de aktieägare som har ägarintressen i ett aktiebolag har förtursrätt vid köp av nya aktier. Det rör sig emellertid om en option och inte om någon skyldighet. Sparbanksföreningarna ansåg att nyemissionspriset var lämpligt, men att de av finansiella skäl inte kunde delta i rekapitaliseringen.
(132)
Dessutom gör sparbanksföreningarna gällande att de sedan 2008 har genomfört betydande kapitalåtgärder till förmån för HSH. I juli 2008 hade sparbanksföreningarna omvandlat ett fast aktieinnehav på 685 miljoner euro till ett aktiekapital i HSH på 125 miljoner euro och kapitalreserver på 560 miljoner euro. Dessutom hade sparbanksföreningarna tillsammans med J.C. Flowers tecknat ett fast aktieinnehav i form av en konvertibel (hybridinstrument) på 962 miljoner euro, genom vilken sparbanksföreningarna hade övertagit en andel på 660,5 miljoner euro. I slutet av 2008 hade HSH frigjort kapitalreserver på 3,1 miljarder euro, för att kompensera för förluster och undvika att hybridinstrumenten skulle absorbera förlusterna. I samband med detta hade sparbanksföreningarna förlorat sin andel på 560 miljoner euro av kapitalreserven. Den obligatoriska konvertibeln bidrog till HSH:s förlust. En kupong ersattes emellertid inte. Sparbanksföreningarna har sedan 2008 inte erhållit någon utdelning.
(133)
I maj 2009 ville sparbanksföreningarna sälja sina aktier. På grund av att de den 25 mars 2003 hade ingått ett avtal med de offentliga ägarna om att inte avyttra aktier under en viss tid (s.k. lock-up agreement) var en försäljning dock inte möjlig. I avtalet hade parterna åtagit sig att utöva sin rösträtt på ett sådant sätt att de offentliga ägarna och sparbanksföreningarna behöll majoriteten av rösterna, och att upp till en viss procentsats inte avyttra sina andelar. Avtalet om aktieinnehav kan inte sägas upp före den 31 december 2013.
(134)
Sparbanksföreningarna påpekade att deras aktieinnehav kraftigt hade spätts ut till följd av rekapitaliseringen och hade sjunkit från 13,2 till 4,7 % respektive från 1,62 till 0,6 %. Med 85,5 % av de direkta och indirekta ägarintressena kontrollerade de offentliga ägarna gemensamt alla HSH:s strategiska beslut. Ur en privat investerares synvinkel innebar denna gemensamma kontroll att minoritetsägarnas aktier minskade ännu mer i värde.
(135)
Sparbanksföreningarna påpekade att PwC gjorde sin värdering av HSH på uppdrag av HSH och inte på uppdrag av minoritetsägarna. PwC har utfört värderingen enligt erkända värderingsprinciper. Enligt sparbanksföreningarna borde PwC ha varit tvunget att ta hänsyn till särskilda värden och en modifierad riskökning, som skulle ha gett ett aktievärde på 30 euro. Sparbanksföreningarna anser därför att deras aktieinnehav har spätts ut orimligt mycket och uppskattar skadan till ca 200 miljoner euro.
7.2 SYNPUNKTER FRÅN J.C. FLOWERS
(136)
Flowers har framfört liknande argument som sparbanksföreningarna och har dessutom gjort gällande att man redan har tillhandahållit ett betydande eget bidrag till omstruktureringen av HSH. De kapitalåtgärder som genomfördes i juli 2008 till förmån för HSH är starkt kopplade till kapitaltillskottet i maj 2009. I juli 2008 sköt J.C. Flowers till 300 miljoner euro i likvida medel. Beträffande aktieinnehavet i form av en konvertibel på totalt 962 miljoner euro hade J.C. Flowers skjutit till likvida medel på totalt 301,5 miljoner euro. Det passiva ägandet i form av en konvertibel bidrog till förlusten, eftersom ingen kupongutbetalning gjordes. Investerarnas andel av denna kapitalåtgärd utgjorde 48 % och var därmed betydligt högre än deras tidigare ägarintresse i HSH på totalt 25,67 %.
(137)
Till skillnad från kommissionens preliminära bedömning i punkterna 65 och 73 i beslutet att inleda förfarandet ansåg J.C. Flowers inte att deras eget bidrag och deras del av ansvarsfördelningen var otillräcklig. J.C. Flowers påpekade att man 2009, när kapitalreserver på 3,1 miljarder euro frigjordes, hade bidragit med 794 miljoner euro. Till stöd för sin uppfattning anförde investerarna kommissionens beslut i ärendet Commerzbank (41) och gjorde gällande att kommissionen i fallet Commerzbank hade betraktat försäljning av aktietillgångar och andra tillgångar som ett tillräckligt eget bidrag och förbudet mot kupongutbetalning och aktieutdelning som en fördelning av ansvaret. Enligt investerarna borde man ta hänsyn till kapitalåtgärderna från 2008.
(138)
Investerarna krävde att den förlust av deras blockerande minoritet som hade blivit följden av utspädningen av aktieinnehavet ändå skulle betraktas som eget bidrag. Trots att deras aktieinnehav hade spätts ut till 9,19 % kunde de med stöd av sin ägarandel före rekapitaliseringen även i fortsättningen utnyttja 26,58 % av den statliga ansvarsgarantin. Vidare ansåg de att kommissionens invändningar mot värderingen av HSH och mot det enligt kommissionen alltför höga aktiepriset inte var berättigade. De ansåg att man inte har tagit hänsyn till en rad faktorer som höjer värdet.
(139)
Eftersom det enligt tysk rätt inte är möjligt att överföra aktier kan indirekt stöd till minoritetsägare inte återkrävas. Det går inte att dela upp det pågående förfarandet eftersom det endast genomfördes en stödåtgärd till förmån för HSH.
8. TYSKLANDS SYNPUNKTER PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART
(140)
Tyskland lämnade sina synpunkter på sparbanksföreningarnas och J.C. Flowers argument. Tyskland vidhöll sin uppfattning att HSH:s värdering är lämplig och att minoritetsägarna inte har gynnats av indirekt statligt stöd. Dessutom förespråkade Tyskland en uppdelning av förfarandena, om detta skulle leda till ett snabbare avslut för HSH och marknaderna. Tyskland betvivlade att en rekapitalisering är en enhetlig rättslig process och i stödrättsligt hänseende därför endast kan bedömas som en enda enhet. Med stöd av EU-domstolens rättspraxis förklarade Tyskland att det skulle vara rättsligt möjligt att dela upp förfarandena. Om den rättsliga bedömningen av ett stöd utfaller olika för olika stödmottagare (i det aktuella fallet HSH och minoritetsägarna), medför detta inte att stödet till förmån för HSH inte är förenligt med den inre marknaden. Att stödet till den stödmottagande banken är ändamålsenligt kan säkerställas genom att omstruktureringsplanen utformas på ett relevant sätt, så att de eventuella förmåner för minoritetsägarna som kan hänföras till ett alltför högt aktiepris måste beslutas och korrigeras separat. Tyskland delade inte J.C. Flowers uppfattning att indirekt stöd till minoritetsägare inte kan återkrävas, på grund av att det i den tyska lagstiftningen inte föreskrivs någon möjlighet att överföra aktier. En sådan överföring är möjlig enligt tysk lagstiftning, men även om så inte vore fallet kan Tyskland inte åberopa ett fel i en exekutionstitel, för att motivera varför man inte följer ett beslut om återkrav från kommissionen.
9. STÖDRÄTTSLIG BEDÖMNING
9.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD
(141)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(142)
En åtgärd anses utgöra statligt stöd om följande villkor är uppfyllda: a) stödet måste ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, b) det måste gynna vissa företag eller viss produktion, c) denna fördel måsta vara selektiv och d) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. Samtliga villkor måste vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. Kommissionen anser fortfarande att så är fallet.
(143)
För det första beviljades åtgärderna av HSH Finanzfonds AöR, ett offentligrättsligt organ som de offentliga ägarna har inrättat och som de till lika delar äger och kontrollerar. Inrättandet av detta organ skedde på grundval av ett statligt avtal mellan delstaterna Hamburg och Schleswig-Holstein som undertecknades i Kiel den 3 april 2009 och i Hamburg den 5 april 2009 (42). HSH Finanzfonds AöR övertog de offentliga ägarnas uppgift att stödja HSH. För att fullgöra sin uppgift övertog HSH Finanzfonds AöR garantier upp till ett garantibelopp på 10 miljarder euro, förvärvade aktier i HSH och tog ut lån för att förvärva dessa aktier. Enligt § 3 i det statliga avtalet ansvarade de offentliga ägarna för HSH Finanzfonds AöR:s skulder. Det råder därför ingen tvekan om att åtgärderna är statligt finansierade.
(144)
För det andra beviljades riskbegränsningen och rekapitaliseringen för att undvika att HSH skulle bli insolvent (43), och bidrog därigenom till att HSH kunde leva vidare. Det rör sig därför om en ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(145)
För det tredje är åtgärderna specifikt inriktade på HSH och är därmed selektiva.
(146)
Vidare måste åtgärderna i fråga snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Denna påverkan kan prövas utifrån stödets storlek, stödåtgärdens kännetecken och stödmottagaren (44). Stödåtgärderna gör det möjligt för HSH att undvika insolvens och fortsätta sin verksamhet på en rad marknader. HSH är en internationellt inriktad bank som konkurrerar med andra banker i Tyskland och med banker i andra länder. Dessutom är HSH systemrelevant för den tyska banksektorn (45) och en viktig konkurrent på marknaden för sjö- och luftfartsfinansiering (HSH är världens största fartygsfinansiär och en ledande leverantör av finansiella tjänster inom luftfartssektorn). Dessutom har HSH fått ett relativt stort stöd (se skäl (159)), och riskbegränsningen täcker ca 75 % av dess balansomslutning. Mot bakgrund av åtgärdernas effekter, HSH:s ställning inom banksektorn (särskilt på marknaden för fartygsfinansiering) och stödets storlek riskerar den fördel som banken beviljats att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(147)
Denna bedömning har inte heller ändrats av de synpunkter som Tyskland och tredje part har inkommit med. De åtgärder som Tyskland har vidtagit till förmån för HSH har obestridligen karaktären av stöd. Å ena sidan kräver Tyskland att kommissionen ska pröva riskbegränsningen på grundval av garantimeddelandet i stället för meddelandet om värdeminskade tillgångar, och antyder därmed att det i riskbegränsningens fall rör sig om statligt stöd. Å andra sidan gör Tyskland gällande (vilket sammanfattas i avsnitt 6.3 i detta beslut) att en privat investerare, som hade befunnit sig i samma situation som de offentliga ägarna, mot bakgrund av den obegränsade statliga ansvarsgarantin (Gewährträgerhaftung) på fordringar på minst 30 miljarder euro likväl hade genomfört räddningsåtgärder till förmån för HSH för att undvika ännu högre förluster. Av detta drar Tyskland slutsatsen att kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi har uppfyllts och att åtgärderna i fråga således inte utgör statligt stöd.
(148)
Tyskland har gjort en felaktig tolkning av den rättspraxis som åberopas. I det aktuella fallet argumenterar Tyskland att ett statligt stöd (den statliga ansvarsgarantin) ska behandlas som en del av likvidationskostnaderna, så att man kan förklara andra statliga stödåtgärder (rekapitaliseringen och riskbegränsningen) som förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I domen i målet Linde ingick parterna en transaktion på marknadsvillkor, som innehöll ett tillskott, för att avsluta ett leveransavtal som även det hade ingåtts på marknadsvillkor och vars genomförande medförde höga årliga förluster. EU-domstolen slog i detta sammanhang fast att ”… det övergripande arrangemang som beskrivits ovan utgör en normal affärstransaktion där [Treuhandanstalt] och LWG har handlat som rationella aktörer i en marknadsekonomi. Det är uppenbart att dessa organ framför allt har vägletts av affärsmässiga överväganden, utan att politiska syften av ekonomisk eller social natur har beaktats (46).” Detta kan inte jämföras med sakförhållandena i det aktuella fallet. Båda transaktionerna i målet Linde ingicks nämligen på marknadsvillkor, medan ingen av transaktionerna i HSH-ärendet ingicks på marknadsvillkor.
(149)
Den statliga ansvarsgarantin definieras som en direkt förpliktelse för en offentlig myndighet eller något annat offentligrättsligt organ att på grundval av en lag eller förordning överta ansvaret för ett offentligrättsligt kreditinstituts skulder gentemot sina fordringsägare. Den statliga ansvarsgarantin innebär således en förpliktelse för den som beviljar garantin att träda in vid kreditinstitutets betalningsoförmåga eller likvidation. Garantin grundas på ett direkt anspråk från kreditinstitutets fordringsägare gentemot den som beviljar garantin. Garantin kan emellertid endast åberopas om kreditinstitutets tillgångar inte räcker för att betala fordringsägarna. Den statliga ansvarsgarantin är varken begränsad till ett visst belopp eller en viss tid. Dessutom betalar kreditinstitutet ingen ersättning för detta ansvar (47). Den statliga ansvarsgarantin innebär att en offentlig myndighet (kommun, delstat) har ett obegränsat subsidiärt ansvar utan ersättning för fordringar mot ett offentligrättsligt organ (i det aktuella fallet ett offentligrättsligt kreditinstitut), om detta organ saknar betalningsförmåga. En privat investerare i en marknadsekonomi som hade befunnit sig i samma situation som de offentliga ägarna hade inte utan ersättning övertagit en obegränsad garanti för en bank som täcker hela den bankens balansomslutning, vilket de offentliga ägarna gjorde i form av den statliga ansvarsgarantin.
(150)
Kommissionen har funnit att den statliga ansvarsgarantin i praktiken utgör statligt stöd och har krävt att Tyskland ska avskaffa den statliga ansvarsgarantin.
(151)
Den statliga ansvarsgarantin är fast förankrad i offentlig rätt. De skyldigheter som de offentliga ägarna påtar sig inom ramen för den statliga ansvarsgarantin påtas i egenskap av offentligt organ och inte som privat ägare. I enlighet med kommissionens beslutspraxis (48) och rättspraxis (49) kan enbart förpliktelser som en privat investerare i en marknadsekonomi har kunnat reglera betraktas som en del av likvidationskostnaderna. Som framgår av skäl (149) skulle en privat investerare i en marknadsekonomi inte ha ställt ut en garanti till en bank som den inte får någon ersättning för, som är obegränsad och som täcker bankens hela balansomslutning. På så sätt är domen i målet Linde inte särskilt relevant för bedömningen av det aktuella fallet, eftersom de förpliktelser som härrör från den statliga ansvarsgarantin inte kan klassificeras som likvidationskostnader.
(152)
Rekapitaliseringens nominella värde ska ses som rekapitaliseringens stödinslag, eftersom en privat investerare i en marknadsekonomi aldrig hade tillhandahållit detta medel till ett företag i svårigheter. Som anges i skälen 27 och 28 i undsättningsbeslutet visar den omständigheten att minoritetsägarna inte deltog i rekapitaliseringen och den ojämna fördelningen av de offentliga ägarnas ansvar till följd av räddningsåtgärderna att den offentliga ägaren med rekapitaliseringen fullföljde målen för den offentliga politiken och inte agerade som en privat investerare. I överensstämmelse med sin beslutspraxis (50) vidhåller kommissionen sin uppfattning att stödinslaget i rekapitaliseringen uppgår till 3 miljarder euro.
(153)
Kommissionen bekräftar vidare att stödinslaget i riskbegränsningen uppgår till 10 miljarder euro. Trots Tysklands argument är kommissionen lika övertygad som tidigare om att prövningen av åtgärderna ska grundas på meddelandet om värdeminskade tillgångar. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges hur medlemsstaternas räddningsåtgärder för värdeminskade tillgångar enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska bedömas i stödrättsligt hänseende. Värdeminskade tillgångar är tillgångar som medför förluster för banker. Enligt kommissionens uppfattning ska meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på alla undsättningsåtgärder som avser värdeminskade tillgångar och som faktiskt undsätter det finansinstitut som gynnas av åtgärden, eftersom det enligt meddelandet vid undsättningsåtgärder handlar om åtgärder med vars hjälp banker kan undvika vissa kategorier av tillgångar (51). Detta gäller även den aktuella riskbegränsningen.
(154)
Kommissionen delar inte Tysklands uppfattning att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte ska tillämpas och att stödinslaget i garantin mot den andra förlusten ska fastställas enligt de allmänna bestämmelserna om statligt stöd och framför allt garantimeddelandet. Garantimeddelandet gäller för stödåtgärder med vars hjälp banker ska tillföra likviditet (52). Riskbegränsningen har ett annat syfte. Den avser bankens tillgångar och ska frigöra så mycket kapital som möjligt, så att banken kan förbättra sin kapitaltäckningskvot.
(155)
När det gäller Tysklands invändning om tillämpningen i tiden erinrar kommissionen om att den oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes måste tillämpa de bestämmelser och meddelanden som gällde när beslutet antogs (53). Detta är en allmän regel, och varje undantag från denna regel måste tydligt anges i den bestämmelse som annars skulle ha tillämpats. Som EU-domstolen (54) har bekräftat ska en anmäld åtgärd prövas enligt de bestämmelser som gällde vid tidpunkten för beslutet. På grund av den rådande finanskrisen har kommissionen därför redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmäldes innan detta meddelande offentliggjordes (55).
(156)
Enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar utgörs stödbeloppet av skillnaden mellan tillgångarnas överföringsvärde och marknadspriset. Den skyddade portföljens överföringsvärde uppgick till [ca 168] miljarder euro, vilket motsvarar dess nominella värde på [ca 172] miljarder euro minus den första förlusten på 3,3 miljarder euro (tranchen för den första förlusten).
(157)
Mot bakgrund av den skyddade portföljens omfattning och sammansättning ([60-80] % av portföljen består av krediter) är det svårt att fastställa portföljens marknadsvärde. Finns det ingen marknad kan marknadsvärdet på en tillgång i praktiken vara noll (56). I varje fall ligger den skyddade portföljens marknadsvärde långt under sitt faktiska ekonomiska värde (57), som speglar det långsiktiga ekonomiska värde som ligger till grund för tillgångarnas värde. Eftersom garantins stödbelopp inte kan överstiga dess nominella värde (10 miljarder euro) är det inte nödvändigt att fastställa ett exakt värde. Därför anser kommissionen att stödinslaget i riskbegränsningen uppgår till 10 miljarder euro.
(158)
Kommissionen påpekar att de likviditetsgarantier på 17 miljarder euro som SoFFin har ställt ut utgör ett stöd som har beviljats inom ramen för den tyska stödordningen.
(159)
Kommissionen har kommit fram till att stödinslaget i riskbegränsningen och rekapitaliseringen uppgår till 13 miljarder euro. Kommissionen anser vidare att stödinslaget i likviditetsgarantin uppgår till upp till 17 miljarder euro.
9.2 STÖDÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET
9.2.1 TILLÄMPNING AV ARTIKEL 107.3 B I EUF-FÖRDRAGET
(160)
Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan ett stöd förklaras vara förenligt med den inre marknaden om det bidrar till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Inom ramen för godkännandet av det tyska bankräddningspaketet (58) har kommissionen bekräftat att det finns risk för en allvarlig störning i Tysklands ekonomi och att syftet med det statliga stödet till bankerna är att avhjälpa denna störning. Även om ekonomin sedan början av 2010 långsamt håller på att återhämta sig anser kommissionen fortfarande att villkoren för att bevilja statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget är uppfyllda, då finansmarknaderna på nytt befinner sig under tryck. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta ett meddelande i december 2010 genom vilket tillämpning av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (59) förlängdes till den 31 december 2011.
(161)
Om en bank som HSH går i konkurs kan detta direkt påverka finansmarknaderna och därmed hela ekonomin i en medlemsstat. Med tanke på hur sårbara finansmarknaderna är för tillfället grundar kommissionen fortfarande sin prövning av stödåtgärder inom banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
9.2.2 RISKBEGRÄNSNINGENS FÖRENLIGHET MED MEDDELANDET OM VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR
(162)
Kommissionen ska pröva huruvida räddningsåtgärderna är förenliga med artikel 107.3 b i EUF-fördraget och meddelandet om värdeminskade tillgångar. Till skillnad från vad Tyskland har anfört är syftet med meddelandet om värdeminskade tillgångar inte enbart en enhetlig förvaltningspraxis (60), utan även att förklara hur stödbestämmelserna ska tillämpas på räddningsåtgärder för värdeminskade tillgångar. Kommissionen tar hänsyn till de särdrag som kännetecknar räddningsåtgärder och härleder förenlighetskriterierna för sådana åtgärder från reglerna om statligt stöd. Tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar ska garantera att medlemsstaterna tillämpar räddningsåtgärder på ett samstämmigt sätt och att bestämmelserna för kontroll av stödet följs. Enligt punkt 18 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är syftet med det meddelandet att fastställa samordnade principer och villkor för att garantera effektivast möjliga räddningsåtgärder på den inre marknaden, med hänsyn till det långsiktiga målet att återgå till normala marknadsförhållanden. Målsättningen är således mer omfattande än vad Tyskland har antagit och inskränker sig inte till en enhetlig förvaltningspraxis. Med tanke på denna målsättning måste kommissionen tillämpa meddelandet om värdeminskade tillgångar på alla räddningsåtgärder.
(163)
Kommissionen ser därför ingen anledning att, som Tyskland kräver, låta prövningen grundas direkt på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
(164)
I meddelandet om värdeminskade tillgångar fastställs under vilka villkor räddningsåtgärder är förenliga med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. Prövningen av huruvida åtgärderna är förenliga ska således ske utifrån en rad olika kriterier. Här ingår särskilt huruvida tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder, förvaltningen av tillgångar, värderingen av bestämda portföljer, tydlig problemdefinition samt full förhandsinsyn och redovisning av värdeminskningar och offentliggörande av värdeminskningarna, anpassning av åtgärderna till målen för den offentliga politiken, lämplig ersättning och ansvarsfördelning samt kommissionens obligatoriska prövning av en omstruktureringsplan.
9.2.2.1 Huruvida tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder
(165)
Enligt punkt 33 och följande punkter i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska de tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder definieras och placeras i kategorier (korgar). En utförlig förklaring om avgränsningen av dessa kategorier återges i bilaga III i meddelandet om värdeminskade tillgångar. På grund av de många olika tillgångar som täcks av riskbegränsningen räcker emellertid korgsystemet i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte till. I punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ges emellertid ytterligare utrymme för att definiera tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder. Även utan att ange något särskilt skäl kan banker som inte omfattas av punkt 33 i meddelandet om värdeminskade tillgångar således göra sig av med värdeminskade tillgångar, så länge som dessa inte uppgår till mer än 10-20 % av de totala tillgångarna för en bank som omfattas av ett räddningsprogram. Då riskbegränsningen i förevarande fall står för [ca 75] % av HSH:s balansomslutning erbjuder punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte någon tillfredsställande lösning.
(166)
Enligt punkt 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, som innehåller de grundläggande beskrivningarna av de tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, bör man emellertid göra en pragmatisk värdering av den typ av tillgångar som omfattas av räddningsåtgärden. Kommissionen konstaterar att de olika kategorier av tillgångar som har drabbats av finanskrisen på grund av spill over-effekter har blivit större. Särskilt värdepapper på områdena sjöfart, luftfart och fastigheter är nu illikvida eller har kraftigt minskat i värde. Räddningsåtgärder för dessa typer av tillgångar kan bidra till att nå målen i meddelandet om värdeminskade tillgångar, dvs. att insynen ökar och ger ett bidrag till den finansiella stabiliteten, även när dessa tillgångar inte faller inom de olika kategorierna av tillgångar som utlöste finanskrisen. Därför har kommissionen tidigare godtagit räddningsåtgärder för sådana tillgångar (61) och anser även i detta fall att detta är lämpligt.
(167)
Enligt punkt 36 i meddelandet om värdeminskade tillgångar kan kriterierna för när tillgångar omfattas av räddningsåtgärder vara vagt formulerade om detta kompenseras av en genomgripande omstrukturering. Ju större andel av en banks portföljtillgångar som är skyddade, desto mer genomgripande måste omstruktureringen vara. I beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel beträffande huruvida tillgångarna kunde komma i fråga för räddningsåtgärder, eftersom den omstruktureringsplan som då hade lagts fram inte verkade vara tillräckligt genomgripande för att göra en lämplig avvägning av när man ska tillämpa kriterierna för när tillgångar omfattas av räddningsåtgärder på ett flexibelt sätt. Den 11 juli 2011 lade HSH fram den ändrade omstruktureringsplanen. De ändrade omstruktureringsåtgärderna omfattar en minskning av balansomslutningen med ca 61 %, avyttringen av […] ägarintressen och stängningen av 15 av HSH:s 21 internationella filialer. Enligt kommissionen innebär den utvidgade omstruktureringen en avvägning av när meddelandet om värdeminskade tillgångar ska tillämpas på ett flexibelt sätt i fråga om tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder. Kommissionens tvivel beträffande huruvida tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder föreligger därför inte längre.
9.2.2.2 Förvaltning av tillgångar
(168)
När det gäller förvaltningen av tillgångarna uppgav kommissionen i skäl 45 i beslutet att inleda förfarandet att den tvivlade på att garantin är förenlig med den inre marknaden. Eftersom samtliga tillgångar fortfarande verkar komma att ingå i HSH:s balansräkning finns det inget som tyder på en tydlig funktionell och organisatorisk uppdelning mellan HSH och de skyddade tillgångarna (särskilt när det gäller förvaltning, personal och kunder).
(169)
Tyskland överlämnade ytterligare upplysningar och förklarade att HSH hade inrättat en omstruktureringsenhet i form av en intern avvecklingsbank med separat ledning. För att det inte ska kunna uppstå någon intressekonflikt mellan kärnbanken och omstruktureringsenheten har HSH infört rapportering om de enskilda affärsområdena och separat förvaltning av omstruktureringsenheten. Kommissionen godkänner den sammanfattning av Tysklands kommentarer om förvaltningen av tillgångarna som anges i skäl (115) och godtar de ändringar som HSH har gjort på detta område. När det gäller förvaltningen av tillgångar uppfyller riskbegränsningen följaktligen kraven i meddelandet om värdeminskade tillgångar.
9.2.2.3 Värdering av den skyddade portföljen
(170)
I punkt 47 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen dessutom att man hyste tvivel beträffande värderingen av den skyddade portföljen, eftersom endast en liten del av portföljen hade värderats av oberoende experter och HSH inte hade överlämnat tillräckliga upplysningar för att kunna göra en värdering av hela portföljens faktiska ekonomiska värde. För att genomföra räddningsåtgärden anlitade HSH två oberoende experter: Blackrock och Cambridge Place. Dessa värderade endast en liten del av den skyddade portföljen, nämligen värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (ABS) och delar av CIP-portföljen.
(171)
Kommissionen delar inte Tysklands ståndpunkt i skäl (116) att det var svårt att värdera kreditverksamheten, eftersom kassaflödesprognoser bygger på en rad olika uppgifter, t.ex. uppgifter om framtida betalningsförseningar, sannolikhet för fallissemang, tidpunkten för fallissemang, återkrav och räntesatser (riskfri räntesats och riskpåslag). Även om komplexiteten stiger vid värderingen av krediter som kan förlängas, som är den normala kredittypen vid fartygs- och fastighetsfinansiering, dvs. en stor del av den skyddade portföljen, visar kommissionens beslutspraxis att det redan grundat på kassaflöden går att värdera portföljer som inbegriper liknande tillgångar (62). Tyskland kunde dessutom inte styrka att en värdering grundad på förväntade kassaflöden skulle ha gett ett helt annat resultat.
(172)
Värderingen ska ske på grundval av en enhetlig metod som fastställts på EU-nivå. På kommissionens uppmaning genomförde HSH och dess externa expert Morgan Stanley i nära samarbete med kommissionens experter en fullständig värdering av portföljen. De uppgifter som HSH grundade värderingen på var förenliga med de strikta stresscenarier som kommissionen har använt i andra fall. De metoder som användes var enhetliga.
(173)
Värderingen visade att den förväntade förlusten låg långt över tranchen för den första förlusten på 3,2 miljarder euro och att tranchen för den andra förlusten på 10 miljarder euro […] skulle ätas upp. Dessutom visade det sig att det faktiska ekonomiska värdet […] låg på ca [155-170] miljarder euro ([ca 172] miljarder euro minus 3,2 miljarder euro minus [2,5-10] miljarder euro).
(174)
Eftersom värderingen var förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar anser kommissionen att de tvivel som den framförde i punkt 45 i beslutet att inleda förfarandet inte längre föreligger.
9.2.2.4 Full förhandsinsyn och redovisning
(175)
I skäl 42 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att man hyste vissa tvivel när det gällde insynen och redovisningen, eftersom Tyskland inte hade låtit en erkänd oberoende expert lägga fram en fullständig värdering av den skyddade portföljen.
(176)
Enligt punkt 20 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör stödberättigade banker som ansöker om stöd ge full insyn före ingripandet och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den erkända tillsynsmyndigheten. Informationen om värdeminskade tillgångar ska vara så utförlig som beskrivs i tabell 2 i avsnitt II i bilaga III till meddelandet om värdeminskade tillgångar.
(177)
Sedan antagandet av beslutet att inleda förfarandet har kommissionen mottagit utförlig information om den skyddade portföljen och tillgångarna. Portföljens faktiska ekonomiska värde värderades till ca [155-170] miljarder euro. Riskbegränsningens effekt på sänkningen av kapitalkravet värderades till [ca 3,5] miljarder euro. Morgan Stanley har officiellt undertecknat och validerat värderingen och underliggande antaganden och metoder. I februari 2010 bekräftade BaFin åtgärdens effekt på sänkningen av kapitalkravet. Den effekt på sänkningen av kapitalkravet som man fått fram med hjälp värderingen skiljer sig från kommissionens preliminära bedömning i skäl 51 och följande punkter i beslutet att inleda förfarandet. Kommissionen godtar den värdering och den beräkning av effekten på sänkningen av kapitalkravet som Tyskland har överlämnat. Till följd av detta är det därför inte längre nödvändigt att gå in på Tysklands kommentarer om effekten på sänkningen av kapitalkravet.
(178)
Kommissionens tvivel beträffande insynen och redovisningen föreligger inte längre.
9.2.2.5 Anpassning till målen för den offentliga politiken
(179)
Enligt avsnitt 5.3 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska incitamenten för bankers deltagande i räddningsåtgärder anpassas till målen för den offentliga politiken genom a) en anmälningsfrist på högst sex månader för räddningsprogram, b) mekanismer för att garantera att åtgärderna omfattar just de banker som är i störst behov av räddningsåtgärder och c) lämpliga förhållningsregler, bland annat för att begränsa inverkan på konkurrensen.
(180)
Mot bakgrund av HSH:s systematiska betydelse för de offentliga ägarnas ekonomi togs garantin fram för just HSH och anpassades till just detta bolags specifika situation. I samband med den ändrade omstruktureringsplanen ålades HSH att uppfylla en rad villkor, särskilt i samband med utbetalning av utdelning och kuponger, bolagsstyrning, ersättning och marknadsnärvaro inom vissa branscher som fartygsfinansiering.
(181)
Riskbegränsningen till förmån för HSH är följaktligen förenlig med de krav i meddelandet om värdeminskade tillgångar som avser anpassningen till målen för den offentliga politiken.
9.2.2.6 Ersättning och ansvarsfördelning
(182)
I skäl 49 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den betvivlade att ansvaret hade fördelats på ett lämpligt sätt. Enligt punkt 24 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska HSH åläggas att bidra till en del av förlusten eller risken genom en klausul om att banken ska ansvara för den första förlusten (i regel på minst 10 %). En lämplig ansvarsfördelning kan även uppnås genom en högre ersättning eller en senare kompensation. I skäl 51 och följande punkter i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen dessutom att den tvivlade på att premien på 400 räntepunkter var en lämplig ersättning för den risk som de offentliga ägarna hade övertagit.
(183)
Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska staten garanteras en tillräcklig ersättning vid alla räddningsåtgärder. Ersättningen för en räddningsåtgärd är således tillräcklig om den ersätter åtgärdens påverkan på det lagstadgade kapitalkravet. Det betyder att en tillräcklig ersättning för effekten av sänkningen av kapitalkravet måste garanteras.
(184)
Beträffande garantins effekt på sänkningen av kapitalkravet konstaterar kommissionen i sitt beslut om det statliga stöd Tyskland har genomfört för rekapitaliseringen av Landesbank Baden-Württemberg (63) att en sänkning av kapitalkravet med 6,25 % till följd av åtgärden i fråga kan betraktas som tillräcklig ersättning för garantins effekt på sänkningen av kapitalkravet (64). Effekten av det sänkta kapitalkravet för riskbegränsningen beräknades till [ca 3,5] miljarder euro, för vilken en årlig ersättning på 220 miljoner euro ges (vilket motsvarar [ca 220] räntepunkter av garantins nominella värde), om HSH utnyttjar hela garantibeloppet. Om hela eller delar av garantin hävs ska minimiersättningen för effekten av det sänkta kapitalkravet sänkas proportionellt till [ca 220] räntepunkter av garantins utestående nominella värde.
(185)
Som redogjordes för i skäl (46) har HSH föreslagit att man ska betala en garantiavgift på 400 räntepunkter för riskbegränsningen. Detta betyder att HSH beroende på scenario kommer att betala [ 1,5] miljarder euro (garantin utnyttjas inte alls), [ 2,5] miljarder euro (5 miljarder euro utnyttjas) eller [ 4] miljarder euro (10 miljarder euro utnyttjas).
(186)
Vad beträffar huruvida det är tillräckligt med en minimiersättning för effekten av det sänkta kapitalkravet på [ca 220] räntepunkter per år på 10 miljarder euro eller - om en del av garantin hävs - på garantins utestående nominella värde (65), så sänks den absoluta ersättningen för effekten av det sänkta kapitalkravet om garantin delvis hävs. Även när effekten av det sänkta kapitalkravet uppenbarligen inte sänks i direkt förhållande till riskbegränsningens belopp anser kommissionen att det är möjligt att göra en lämplig tillnärmning under riskbegränsningens löptid för att beräkna minimiersättningen för effekten av det sänkta kapitalkravet. Därför betraktar kommissionen en årlig ersättning på [ca 220] räntepunkter på garantins utestående nominella värde som tillräcklig.
(187)
Eftersom [ca 220] räntepunkter på det utestående garantibeloppet är en godtagbar tillnärmning till räntesatsen på 6,25 % på beloppet för effekten av det sänkta kapitalkravet är det enligt kommissionen tillräckligt att man fortsätter att årligen betala 6,25 % på effekten av det sänkta kapitalkravet till HSH Finanzfonds AöR. Ersättningen för effekten av det sänkta kapitalkravet kan därför anses vara förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar.
(188)
Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör överföringsvärdet på tillgångar vid köp eller försäkring av tillgångar dessutom grunda sig på tillgångarnas verkliga värde.
(189)
Kommissionens värdering av riskbegränsningen visade att det garanterande värdet på [ca 168] miljarder euro hade satts för högt (över det verkliga ekonomiska värdet) och att tranchen för den första förlusten hade satts för lågt. Skillnaden mellan det garanterade värdet och det verkliga ekonomiska värdet uppgår till [2,5-10] miljarder euro. Följaktligen bör det garanterade värdet ”korrigeras”, och tranchen för den första förlusten bör höjas. Tyskland har överlämnat uppgifter som visar att HSH inte kan betala tillbaka [2,5-10] miljarder euro, och avvisar en sådan återbetalning. Även om HSH inte kan höja tranchen för den första förlusten till [2,5-10] miljarder euro, för att täcka den förväntade förlusten, kan emellertid skillnaden - enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar - även krävas tillbaka i ett senare skede, t.ex. genom en klausul om återbetalning (s.k. clawback-mekanism) i förbindelse med genomgripande omstruktureringsåtgärder.
(190)
Det är nämligen möjligt att inrätta en clawback-mekanism beträffande den grundpremie på 400 räntepunkter som ska betalas till staten. Denna skulle avse den del av betalningen som avser ersättningen för effekten av det sänkta kapitalkravet på [ca 220] räntepunkter. Detta belopp skulle dessutom vara beroende av ett eventuellt utnyttjande av garantin, då detta - vilket visas i nedanstående tabell - kan ändra grundpremien.
Tabell 12
Clawback-betalning med hjälp av grundpremie och kompletterande återbetalningar
(I miljoner euro)
Scenario 1
(Ingen del av garantin (0 euro) utnyttjas)
Scenario 2
(5 miljarder euro av garantin utnyttjas)
Scenario 3
(10 miljarder euro av garantin utnyttjas)
Grundpremie (400 räntepunkter på garantins utestående nominella värde)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Varav ersättning för effekten av det sänkta kapitalkravet ([ca 220] räntepunkter på garantins utestående nominella värde)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Kompletterande återbetalning i grundpremien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Ytterligare belopp som ska återbetalas
(…)
(…)
(…)
(191)
I brist på tillräcklig återbetalning garanteras ersättningen genom grundpremien. För att nå fullständig återbetalning måste HSH även betala staten den skillnad mellan det verkliga ekonomiska värdet och överföringsvärdet som inte täcks av grundpremien på 400 räntepunkter. Beroende på scenario uppgår skillnaden till mellan […] och […] euro.
(192)
Eftersom Tyskland och HSH avstod från att höja nämnda betalning kan åtgärden inte förklaras förenlig med den inre marknaden med stöd av artikel 7.3 i förordning (EG) nr 659/1999.
(193)
Kommissionen slår fast att det av den ändrade omstruktureringsplanen framgår att en extra clawback-betalning på mellan […] och […] euro inte är möjlig, eftersom HSH:s lönsamhet då skulle äventyras. En fullständig återbetalning skulle - enligt prognoserna i skäl (91) - äta upp alla HSH:s vinster under och efter omstruktureringsperioden.
(194)
Dessutom anser kommissionen att det med hjälp av ett ersättningssystem där det är möjligt att göra en korrigering som är förenlig med såväl meddelandet om värdeminskade tillgångar som kommissionens beslutspraxis när det gäller återbetalningar och ersättningar går att garantera att åtgärden är förenlig med den inre marknaden. Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar får tillgångarnas överföringsvärde (det garanterade värdet) överstiga deras verkliga ekonomiska värde, om åtgärden syftar till en genomgripande omstrukturering och innehåller bestämmelser som gör det möjligt att i ett senare skede kräva tillbaka detta extra stöd. I punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ges även ett visst utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om åtgärder för delvis återbetalning, så länge dessa kompenseras på ett lämpligt sätt genom omstrukturering.
(195)
I det aktuella stödärendet är det enligt kommissionen möjligt att genom en kombination av åtgärder uppnå en delvis kompletterande återbetalning.
(196)
Enligt kommissionen ska betalningen av eventuella kompletterande återbetalningsbelopp dessutom så långt det går (och utan att äventyra HSH:s lönsamhet på lång sikt) ske omedelbart och inte skjutas upp längre än nödvändigt. Därför kontrollerade kommissionen i vilken utsträckning det går att göra en engångsbetalning. Som framgår av skäl (90) har kommissionen således krävt att HSH i sin finansprognos för 2011 planerar en engångsbetalning på 500 miljoner euro. Finansprognosen i skäl (91) gör det enligt HSH möjligt att göra en engångsinbetalning till staten på 500 miljoner euro. Betalningen av ett sådant belopp skulle äta upp alla HSH:s förväntade vinster och skulle leda till en nettoförlust för 2011 på [150-200] miljoner euro. Denna förlust kan emellertid absorberas följande år och kommer inte att hindra HSH från att under de återstående åren av omstruktureringsperioden bevisligen och kontinuerligt gå med vinst (på ett sätt som speglar affärsverksamhetens lönsamhet). Ett ”lyckat” resultat krävs för att återställa HSH:s lönsamhet och göra det möjligt för HSH att åter dra till sig investerare. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att 500 miljoner euro är det högsta belopp som HSH kan klara att delvis betala tillbaka.
(197)
Kommissionen anser dock inte att återbetalningen av beloppet ska ske i form av betalning av likvida medel till staten. Mot bakgrund av HSH:s nuvarande kapitalsituation, som hittills inte har räckt för att täcka förlusterna från dess investeringsverksamheter och stärka det egna kapitalet, kan enligt kommissionen en engångsinbetalning på 500 miljoner euro ske i form av aktier i stället för i likvida medel. Eftersom HSH fortfarande kommer att lägga sin tyngdpunkt på verksamhet inom affärsområden som är utpräglat procykliska och volatila, som fartygsfinansiering (se skälen (223)-(226)), måste dess kapitalstruktur absolut stärkas.
(198)
Utöver den nämnda engångsbetalningen anser kommissionen dessutom att HSH fortlöpande klarar ytterligare återbetalningar. En ytterligare korrigering av överföringspriset kan uppnås genom att utöver grundpremien ta ut en kompletterande premie som avser hela omstruktureringsperioden. På grundval av finansprognosen i skäl (91) anser kommissionen att en sådan kompletterande premie skulle kunna ligga på 385 räntepunkter utan att återställandet av HSH:s lönsamhet äventyras. Genom en extra premie på 385 räntepunkter överskrids inte den grundpremiebetalning på 400 räntepunkter för hela omstruktureringsperioden som anges i tabell 4 (66). Betalningen av grundpremien förväntas enbart överstiga HSH:s förväntade nettovinst för perioden 2012-2014 i scenario 3 med ett beräknat utnyttjande av 10 miljarder euro av garantin (se skäl (90)). Kommissionen konstaterar dessutom att HSH redan har hävt 3 miljarder euro av garantin, så att scenario 3 i tabell 4 kan uteslutas (utnyttjande av garantins hela belopp på 10 miljarder euro).
(199)
Om HSH tvingas betala mer än denna kompletterande premie finns det risk för att HSH inte når sin primärkapitalrelation på 10 %. Som anges i skälen (223)-(226), och som närmare beskrivs i skälen (229)-(232), anser kommissionen att det är nödvändigt för HSH att nå en kapitalisering som tillhandahåller en buffert som gör att man kan fånga upp konjunkturberoende svängningar i sitt finansiella resultat, så att återställandet av HSH:s lönsamhet inte vid något tillfälle äventyras. En primärkapitalrelation på 10 % är en tillräcklig buffert. Om denna kvot minskar till följd av den kompletterande premien ska betalningen av premien upphöra så länge HSH:s lönsamhet äventyras.
(200)
Därför anser kommissionen att HSH klarar ytterligare betalningar de kommande åren, utan att detta hindrar återställandet av dess lönsamhet.
(201)
Mot bakgrund av ovanstående och för att garantera riskbegränsningens förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar föreskriver kommissionen en annan ersättningsmetod, som innebär följande ändringar av bestämmelserna i det avtal som ingicks den 2 juni 2009 om beviljande av en garantiram (nedan kallat garantiramsavtalet). Ersättningsmekanismen bygger på den grundpremie på 400 räntepunkter om året på garantins utestående nominella värde som redan nu ingår i avtalet. Denna grundpremie förblir oförändrad, med undantag av en minskning av det nominella värdet som beräkningsgrund för grundpremiens storlek om garantin inte utnyttjas. På så sätt ger kommissionen inga incitament för att utnyttja garantin. Utöver grundpremien planeras en kompletterande premie på 385 räntepunkter och en engångsbetalning på 500 miljoner euro i stamaktier (nedan kallad engångsbetalning eller engångsbetalning i form av aktier). För att genomföra detta måste det ursprungliga garantiramsavtalet ändras på det sätt som beskrivs i skälen (201)-(208).
(202)
Först måste den kompletterande premien tas upp i avtalet. Beräkningsgrunden för den kompletterande premien bör likna beräkningsgrunden för grundpremien och bestå av garantins nominella värde minus eventuella delvisa hävningar av garantin, men inte eventuella åberopanden av garantin. Beräkningsgrunden för den kompletterande premien bör emellertid vara beroende av i vilken omfattning HSH till sist häver denna garanti. Tidpunkten för hävningen spelar i detta avseende ingen roll. HSH:s lönsamhet berörs följaktligen enbart i den omfattning som HSH utnyttjar garantin. Om garantin delvis hävs får HSH därför tillbaka den del av alla betalda kompletterande premier som motsvarar det hävda garantibeloppet. För att uppnå denna effekt bör grundpremien årligen betalas på det utestående garantibeloppet - även när båda premierna ska beräknas på grundval på det lagstadgade garantibeloppet minus hävningar, men inte åberopanden, av garantin. Den kompletterande premien ska dock betalas in till ett konto. Den kompletterande premien betalas enbart till HSH Finanzfonds AöR när garantin utnyttjas. Vid hävning av garantin bör på samma sätt den kompletterande premie som har betalats in på kontot, och som motsvarar det hävda garantibeloppet, betalas tillbaka till HSH.
(203)
För att hävningarna inte ska äventyra lönsamheten bör delar av garantin endast hävas när HSH:s primärkapitalrelation den 31 december 2011 inte faller under [8,5-9,5] %, den 31 december 2012 inte faller under [9-10] %, den 31 december 2013 inte faller under [9,5-10,5] % och den 31 december 2014 inte faller under [10-11] %. Vidare får ingen del av garantin hävas om de föreskrivna kvoterna nås precis vid tidpunkten för den delvisa hävningen, men detta inte skulle vara fallet vid en försiktig prognos för det kommande året.
(204)
Den kompletterande premien bör höjas med retroaktiv verkan från den 31 mars 2009 och beräknas proportionellt för delar av verksamhetsår. Den kompletterande premien bör betalas tillsammans med grundpremien så länge HSH har ett aktieinnehav på minst 10 % (nedan kallat minimiinnehav).
(205)
För att HSH:s lönsamhet inte ska äventyras av betalningen av den kompletterande premien bör återbetalningsmekanismen innehålla en skuldförbindelse som innebär återbetalning av efterskänkta lån vid framtida vinster (en s.k. Besserungsschein). Skuldförbindelsen bör löpa fram till den 31 december [2030-2040]. Skulle HSH:s primärkapitalrelation på grund av den extra premie som ska betalas falla under den lägsta tillåtna nivån så skjuts betalningen fram till en senare tidpunkt mot beviljandet av en skuldförbindelse. Överstiger primärkapitalrelationen den lägsta tillåtna nivån återbetalas skuldförbindelsen till den lägsta tillåtna nivån. Genom denna mekanism förfogar HSH över den flexibilitet som krävs, samtidigt som det säkerställs att återbetalningen sker så snart som HSH åter kan betala.
(206)
Det uppskjutna anspråket på den kompletterande premien bör till fullo aktualiseras under skuldförbindelsens löptid. Den kompletterande premien kan som längst betalas ut fram till den 31 december [2015-2025]. Trots detta bör det som längst vara möjligt att betala ut grundpremien och den kompletterande premien till den tidpunkt då summan av delvisa hävningar och utnyttjanden av garantin uppgår till 10 miljarder euro.
(207)
För det andra bör HSH Finanzfonds AöR och HSH åläggas att ändra det garantiramsavtal som ingick den 2 juni 2009 på så sätt att HSH Finanzfonds AöR:s åberopande av garantin gentemot HSH grundas på en engångsbetalning på 500 miljoner euro. För att ytterligare minska HSH:s kapitaltäckningskvot bör HSH uppfylla denna begäran genom att ge ut stamaktier inom ramen för ett kapitaltillskott. Nyemissionspriset ska beräknas utifrån HSH:s värde den dag bolagsstämman fattar beslut om ett sådant kapitaltillskott och nettovärdet på fordran om engångsbetalningen. HSH bör direkt till HSH Finanzfonds AöR (och därmed direkt till de offentliga ägarna) ge ut aktier till ett belopp motsvarande nettovärdet av fordran.
(208)
Kapitaltillskottet kan antingen ske genom en ordentlig ökning av kapitaltillgångarna, som inte berör minoritetsägarnas teckningsrätt, eller genom en blandad ökning av kapitaltillgångarna/kapitaltillskottet med teckningsrätt för samtliga ägare med undantag av HSH Finanzfonds AöR när det gäller kapitaldelen. HSH och HSH Finanzfonds AöR kommer att fortsätta vara förbehållna rätten att välja den form av kapitaltillskott som garanterar ett snabbt genomförande och snabb företagsregistrering.
(209)
Om garantiramsavtalet ändras minskar den kompletterande premiens absoluta belopp i motsvarande grad som den verkliga förlust som täcks av HSH Finanzfonds AöR (dvs. ju högre förlust HSH Finanzfonds AöR absorberar, desto högre blir återbetalningen). I nedanstående tabell sammanfattas de totala återbetalningarna enligt kommissionen två villkor för de tre scenarier som beskrivs i skäl (46).
Tabell 13
Clawback via grundpremie, engångsbetalning och kompletterande premie
(I miljoner euro)
Scenario 1
(Ingen del av garantin (0 euro) utnyttjas)
Scenario 2
(5 miljarder euro av garantin utnyttjas)
Scenario 3
(10 miljarder euro av garantin utnyttjas)
Grundpremie (400 räntepunkter på garantins utestående nominella värde)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Varav ersättning för effekten av det sänkta kapitalkravet ([ca 220] räntepunkter på garantins utestående nominella värde)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Kompletterande återbetalning i grundpremien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Kompletterande premie (385 räntepunkter på slutligt utnyttjat garantibelopp)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Engångsbetalning i form av aktier
500
500
500
Totalt clawback-belopp
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Ytterligare belopp som ska återbetalas
(…)
(…)
(…)
(210)
Kommissionen medger att trots ersättningsmekanismens extra ålägganden för alla tre scenarier i tabell 13 kommer precis som tidigare endast en del av den skillnad på [2,5-10] miljarder euro som finns mellan det verkliga ekonomiska värdet och det garanterade värdet att kunna betalas tillbaka ([…] euro i första scenariot, […] euro i andra scenariot och […] euro i tredje scenariot).
(211)
Kommissionen har emellertid jämfört den aktuella riskbegränsningen (inklusive de kompletterande åläggandena beträffande ersättningen) med räddningsåtgärder som har beviljats andra banker. Kommissionen påpekar dessutom att ordalydelsen i punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, enligt vilken ingen lämplig ersättning kan betalas, ger ett visst utrymme för skönsmässig bedömning när de berörda åtgärderna grundas på genomgripande omstruktureringar och/eller en clawback-mekanism. Kommissionen påpekar vidare att den inom ramen för sin beslutspraxis har beviljat såväl åtgärder med fullständig återbetalning (t.ex. i stödärendena ING (67) och LBBW (68)) som åtgärder där det inte gjordes någon återbetalning, men där det däremot genomfördes en mycket genomgripande omstrukturering (t.ex. i stödärendet Parex Banka (69)).
(212)
När det gäller riskbegränsningen räknar man med en delvis återbetalning tillsammans med en genomgripande omstrukturering. Riskbegränsningen uppfyller därmed villkoren i punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, och faller inom ramen för den typ av åtgärder som kommissionen hittills har beviljat i sin beslutspraxis. HSH:s ersättningsgarantimekanism möjliggör dessutom en delvis återbetalning i samtliga scenarier. Om man exempelvis i scenario 3 skulle utnyttja garantibeloppet skulle motsvarande delvisa återbetalning uppgå till […] % av det obligatoriska återkravet. Som anges i skälen (266)-(270) leder omstruktureringen av HSH samtidigt till att balansomslutningen minskar med 61 %. Mot bakgrund av den genomgripande omstrukturering som pågår är denna delvisa återbetalning förenlig med kommissionens beslutspraxis. Därför anser kommissionen att räddningsåtgärderna kan anses vara förenliga med meddelandet om värdeminskade tillgångar, förutsatt att de villkor uppfylls som nämns ovan och som beskrivs närmare i bilaga II.
9.2.2.7 Slutsatser
(213)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att synpunkterna från Tyskland och övriga berörda parter inte har skingrat kommissionens konkurrensrättsliga tvivel beträffande riskbegränsningen. Kommissionen anser att riskbegränsningen, när det gäller de aspekter som behandlas i avsnitt 9.2.2 i detta beslut, inte är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Om de villkor som anges i bilaga II uppfylls kan åtgärden dock betraktas som förenlig med den inre marknaden.
9.2.3 OMSTRUKTURERINGSPLANENS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN
9.2.3.1 Omfattningen av den omstrukturering som krävs
(214)
I omstruktureringsmeddelandet fastställs de stödbestämmelser för åtgärder för omstrukturering av finansinstitut som anmäldes till kommissionen före den 31 december 2010. Därför prövas HSH:s ändrade omstruktureringsplan på grundval av dessa bestämmelser. För att vara förenlig med artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste omstruktureringen av finansinstitut inom ramen för den rådande finanskrisen enligt omstruktureringsmeddelandet garantera att
a)
HSH:s lönsamhet på lång sikt återställs,
b)
stödmottagaren själv står för ett tillräckligt stort eget bidrag (ansvarsfördelning), och
c)
tillräckliga åtgärder vidtas för att begränsa snedvridning av konkurrensen.
(215)
I enlighet med sin beslutspraxis under finanskrisen lägger kommissionen vid prövningen av omstruktureringsbestämmelser inte till belopp från likviditetsgarantier till stödbeloppet.
9.2.3.2 Återställande av långsiktig lönsamhet
(216)
I beslutet att inleda förfarandet betvivlades att HSH verkligen klarar att återställa sin långsiktiga lönsamhet. Dessa tvivel stärktes av en ingående prövning av lönsamheten som genomfördes efter antagandet av beslutet att inleda förfarandet.
(217)
I beslutet att inleda förfarandet fastställdes tre stora svagheter som uppenbart hotar HSH:s långsiktiga lönsamhet och som inte i tillräckligt hög grad har beaktats i den ursprungliga omstruktureringsplanen: a) att HSH är så beroende av penning- och kapitalmarknaden, b) att banken är så beroende av volatil och cyklisk verksamhet och c) att kapitalverksamheten är så stor i förhållande till bankverksamheten. Vidare framfördes tvivel beträffande tillväxttaktens tillförlitlighet och tillförlitligheten i andra prognoser i den ursprungliga omstruktureringsplanen.
(218)
Vid prövningen av HSH:s finansieringssituation framkom att HSH a) har en svag finansieringsstruktur med begränsade källor till långsiktig stabil finansiering, eftersom särskilt statligt garanterade lån som ges ut enligt övergångsbestämmelsen successivt löper ut och måste refinansieras, b) är starkt beroende av sparbanker som främsta finansieringskälla och c) har en brist på US-dollarbaserad finansiering.
(219)
I beslutet att inleda förfarandet (70) framhölls att HSH 2014 måste refinansiera [60-110] miljarder euro på penning- och kapitalmarknaden. Samtidigt uppgav kommissionen att den tvivlade på att HSH skulle klara detta. Kommissionen konstaterade att det fanns en lucka på ca [15-30] miljarder euro som HSH inte hade planerat och angett några särskilda finansieringskällor för att täppa till. Som redogörs för i skäl (54) tar man i HSH:s finansieringsplan upp en lucka på 48 miljarder euro, som på grundval av prognoserna för eget kapital och derivat måste anpassas till tidigare uppgifter och kan höjas med ca [15-30] miljarder euro om finansieringsbehovet inte har täckts. Genom att minska balansomslutningen på koncernnivå med 34 miljarder euro till 120 miljarder euro vid utgången av 2014 (jämfört med 150 miljarder euro i den ursprungliga finansieringsplanen) kommer dock både finansieringsbehovet på penning- och kapitalmarknaden och trycket på HSH:s finansieringssituation att minska. Det kommer att medföra att den finansieringslucka som HSH inte har planerat några finansieringskällor för kommer att täppas till. HSH har vidare framhållit att dess prognoser om den planerade golvnivån i förhållande till nuvarande och tidigare finansieringsnivå från denna källa bör präglas av försiktighet. Kommissionen anser därför att finansieringsbehovet på [15-25] miljarder euro, som saknar finansieringskällor, kan täckas av eget kapital, överskott från inlåning och kortfristiga finansieringar (säkrade och osäkrade finansieringar) utan att detta inverkar negativt på HSH:s finansieringskostnader. Tack vare detta behöver HSH inte hitta några nya finansieringskällor och kan grunda hela sitt finansieringsbehov fram till 2014 på fastställda och befintliga källor.
(220)
Beträffande beroendet av sparbanker som främsta finansieringskälla (se skäl (95)) konstaterar kommissionen att sänkningen av HSH:s riskprofil även minskar sparbankernas betydelse i förhållande till andra källor. Den kompletterande minskning av balansomslutningen som anges i den ändrade omstruktureringsplanen (med 30 miljarder euro jämfört med den ursprungliga omstruktureringsplanen, se skäl (51)) kommer på ett väsentligt vis att minska det nya finansieringsbehovet och finansieringsluckan. Genom den planerade blandningen av finansieringsinstrument i slutet av omstruktureringsperioden (se tabell 7 och skäl (93)) kommer HSH:s beroende av kortfristig osäkrad finansiering kraftigt att minska, vilket även medför att banken inte hotas lika starkt av likviditetskris. HSH kommer dessutom att i högre grad grunda sin finansiering på säkrade lån, som i Tyskland uppfyller strikta emissionskrav och kan betraktas som stabila och relativt förmånliga finansieringskällor.
(221)
HSH:s brist på UD-dollarbaserad finansiering visar på ytterligare en svaghet i HSH:s affärsprofil. I slutet av 2010 bestod ca [20-30] % av HSH:s totala tillgångar av US-dollar. Detta motsvarar [50-70] miljarder US-dollar, varav endast [15-20] miljarder US-dollar ([20-25] %) finansierades direkt i US-dollar. Luckan täpps till genom valutaswappar, som regelbundet förlängs. Mot bakgrund av den fortsatta ökningen av valutaswappar i euro/US-dollar sedan finanskrisen bröt ut är denna finansieringsstrategi ca [20-30] räntepunkter dyrare än en finansieringsstrategi som grundas på US-dollar. Dessutom innebär denna strategi en rad risker. Till dessa hör a) potentiella merkostnader, som uppstår till följd av uppenbara skillnader mellan verkliga och förväntade kassaflöden från tillgångar i US-dollar, b) den kortfristiga likviditetspositionens ökade volatilitet på grund av skyldigheten att begära tilläggssäkerheter i samband med swap-posititioner (71) och c) den ökade exponeringen för motpartsrisker på grund av att handeln med swappar sker utanför börsen och HSH bär hela motpartsrisken för dessa transaktioner. Eftersom sänkningen av HSH:s riskprofil i huvudsak sker i segment inom vilka tillgångarna grundas på US-dollar (t.ex. finansiering av flygplan, fartyg och utländska fastigheter) bidrar den emellertid även i hög grad till att behovet av finansiering i US-dollar minskar. HSH har dessutom åtagit sig att fram till utgången av 2014 öka kärnbankens andel av US-dollarverksamhet som refinansieras med US-dollarfinansiering med minst […] %.
(222)
Sammanfattningsvis kan det konstateras att de föreslagna åtgärderna har skingrat kommissionens tvivel. Åtgärderna borde garantera att HSH är på rätt väg när det gäller att utveckla volymer, löptid, säkerhet och valutor inom ramen för en hållbar och stabil finansieringsmix. Åtagandet att senast vid utgången av 2012, och därmed innan den frist löper ut som Baselkommittén för banktillsyn har fastställt, nå en stabil nettofinansieringsgrad och likviditetstäckningsgrad […], gör det möjligt att kontrollera HSH:s framsteg på detta område och borde därför bidra till att ytterligare förbättra kvaliteten och stabiliteten i dess finansiering och ge banken ett tillräckligt överskott av likvida medel för stressituationer.
(223)
I beslutet att inleda förfarandet (72) ifrågasätts huruvida HSH kan återställa sin långsiktiga lönsamhet, eftersom HSH är inriktat på en expansion av cykliska och volatila affärssegment (73). Den ingående prövningen av lönsamheten stärkte dessa tvivel, eftersom det framgick att en växande andel av HSH:s nettoräntebelopp uppnåddes med hjälp av volatila och cykliska verksamheter (74). Särskilt problematisk var den relativt stora betydelse som fartygs- och flygplansfinansieringen hade. I den ändrade omstruktureringsplanen beaktas dock tillgångarnas cykliska karaktär, och samtidigt garanteras HSH:s franchise inom affärsområdet sjöfart.
(224)
Den ytterligare minskningen av tillgångarna med [30-35] miljarder euro (till 82 miljarder euro 2014) kommer helt att ske i kärnbanken och särskilt inom de cykliska och volatila verksamheterna. HSH kommer att upphöra med sin verksamhet på området flygplansfinansiering. De befintliga tillgångarna på [3-8] miljarder euro på området flygplansfinansiering kommer senast vid utgången av [2011-2012] att överföras till omstruktureringsenheten och avvecklas. HSH åtar sig att inte bedriva någon ny verksamhet på detta område. Dessutom åtar sig HSH att senast vid utgången av 2014 ha minskat sina totala tillgångar i kärnbankens affärsområde sjöfart till 15 miljarder euro. Detta uppnås genom att ytterligare [0,5-2] miljarder euro överförs till omstruktureringsenheten fram till slutet av [2011-2012] och genom att ny affärsverksamhet begränsas. Det totala beloppet på 15 miljarder euro i tillgångar inom området fartygs- och flygplansfinansiering kan jämföras med tillgångar till ett värde av [25-30] miljarder euro 2008.
(225)
Dessutom ska de totala tillgångarna inom affärsområdet fastigheter ha minskat till 13 miljarder euro senast vid utgången av 2014, eftersom nya internationella fastighetsaffärer för tyska företagskunder kommer att upphöra och övrig ny affärsverksamhet begränsas. Till följd av lägre volymer ny affärsverksamhet kommer dessutom företagskundverksamheten kraftigt att minska fram till 2014.
(226)
Den totala minskningen går hand i hand med en förbättring av HSH:s rutiner för att hantera risker. HSH arbetar, framför allt på affärsområdet sjöfart, för att begränsa stora enskilda risker. Dessutom har banken åtagit sig att minska befintliga stora enskilda risker till […] miljoner euro och begränsa nya enskilda risker till högst […] miljoner euro.
(227)
I punkt 62 i meddelandet om att inleda förfarandet kritiserade kommissionen omfattningen av HSH:s kapitalmarknadsverksamhet, som trots den nya inriktningen på regional verksamhet fortfarande betraktas som oproportionerligt stor. Framför allt bidrog den egna handeln till HSH:s svårigheter.
(228)
Minskningen av balansomslutningen kommer att medföra en betydande minskning av HSH:s kapitalmarknadsverksamhet. Senast 2014 ska kärnbankens tillgångar ha minskats med [25-35] miljarder euro. Som jämförelse uppgick dessa tillgångar 2008 till 98,8 miljarder euro. Tyskland lovar vidare att HSH inte kommer att bedriva någon egen handel. HSH kommer endast att ingå handelstransaktioner i den omfattning som är nödvändigt för att utföra kunduppdrag, i syfte att risksäkra kundverksamheten respektive för likviditetsstyrning på Treasury-området och förvaltning av balansomslutningen (i varje fall upp till ett tröskelvärde för högsta tillåtna Value-at-Risk (VaR). De tvivel som framfördes i beslutet att inleda förfarandet föreligger följaktligen inte längre.
(229)
HSH:s svaga kapitalstruktur är ytterligare ett tänkbart hinder för dess långsiktiga lönsamhet. Framför allt mot bakgrund av nedanstående punkter kan det ifrågasättas huruvida den förväntade låga kapitalisering i slutet av omstruktureringsperioden som angavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen (en primärkapitalrelation på [ca 9] %) var lämplig a) för att fånga upp den cykliska och volatila naturen i HSH:s affärsprofil, som gör det nödvändigt att ha en extra kapitalbevarande buffert för att fånga upp återkommande och i allt högre grad korrelerade förluster, b) finanskrisens inverkan på HSH:s kapital (75) och c) införandet av det nya regelverket Basel III, som innebär en kraftig höjning av det lagstadgade kapitalkravet (76). Det kan dessutom antas att marknadsaktörer och särskilt institutioner, som uppenbarligen erbjuder osäkrade finansieringsmedel på penning- och valutamarknaden, förväntar sig en högre kapitaltäckningsgrad.
(230)
Tack vare den ytterligare sänkningen av HSH:s riskprofil, kvarhållna vinster och kapitaltillskottet på 500 miljoner euro 2013 kommer HSH:s kapitalisering att förbättras betydligt. Vid utgången av 2014 får andelen kärnprimärkapital överstiga 10 % och primärkapitalrelationen vara högre än 12 %. Dessa siffror kan jämföras med de kvoter på [ca 7] % respektive [ca 9] % som angavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen. De nya talen motsvarar bättre de nya kapitalkraven för banker. En del av denna förbättring är visserligen kopplad till den fortsatt kraftiga minskningen av riskvägda tillgångar, som är obligatoriskt enligt riskbegränsningen. Under alla omständigheter kommer dock kapitalstrukturen att förbättras. Denna förbättring måste ses tillsammans med en lägre riskprofil i HSH:s balansräkning och framför allt minskningen av andelen cykliska tillgångar.
(231)
Ett av kommissionens villkor för att ersättningen för riskbegränsningen och återbetalningen ska anses vara förenliga med den inre marknaden är vidare att HSH inte får häva riskbegränsningen, om detta skulle medföra att andelen kärnprimärkapital under omstruktureringsperioden sjunker under det fastställda värdet och framför allt ligger under 10 % den 31 december 2014 (se skäl (203)). På så sätt säkerställs att HSH under omstruktureringsperioden klarar att upprätthålla en lämplig kapitalisering, även om det ekonomiska läget skulle förvärras. Denna mekanism borde bidra till HSH återvinner sina affärspartners förtroende på marknaden. I HSH:s ändrade omstruktureringsplan anges att om HSH helt drar sig ur garantin senast [2014-2016] får andelen kärnprimärkapital utgöra [ 10] %.
(232)
Avslutningsvis kan det konstateras att HSH:s kapitalstruktur förbättras av de föreslagna åtgärderna, och att dessa därför är förenliga med de nya internationella kraven. Förbättrad kapitaltäckningsgrad och högre stresstålighet kommer på medellång sikt att ha en positiv inverkan på HSH:s finansieringskostnader.
(233)
I beslutet att inleda förfarandet (skälen 60 och 63) framfördes tvivel beträffande tillförlitligheten i vissa av de prognoser som HSH hade använt sig av. Tvivlen rörde framför allt prognoser för a) de viktigaste affärssegmentens tillväxttakt, b) tillväxttakten för andra inkomster än ränteintäkter, c) marginalerna i de viktigaste affärssegmenten och d) utvecklingen av riskskyddet.
(234)
Kommissionen konstaterade att tillväxtprognoserna i framför allt segmenten sjöfart, transport och företagskunder var för optimistiska. Därför ifrågasattes om HSH kunde nå de planerade totalbeloppen. Den ändrade omstruktureringsplanen grundas emellertid på korrekta tillväxtprognoser för segmenten sjöfart och företagskunder (se tabell 5). Eftersom HSH nu ska upphöra med flygplansfinansiering saknar tillväxttakten i detta segment betydelse. Som framgår av tabellerna 5 och 6 är den planerade tillväxttakten i segmenten sjöfart och företagskunder betydligt lägre än i den ursprungliga omstruktureringsplanen av den 1 september 2009. Den motsvarar dessutom de absoluta affärsvolymer som HSH tidigare hade i dessa branscher tack vare sin marknadsandel och totala marknadsvolym.
(235)
HSH har dessutom omprövat sina tillväxtprognoser för de inkomster som inte härrör från ränteintäkter. Det antas att de inkomster som inte härrör från ränteintäkter under perioden 2010-2014 i genomsnitt utgjorde ca [7-12] % av kärnbankens ränteintäkter. Med tanke på HSH:s avsikt att förbättra cross-selling av produkter mellan sina finansieringssegment och andra affärsområden verkar det vara möjligt att nå detta mål.
(236)
I beslutet att inleda förfarandet ifrågasattes de prognoser beträffande marginalerna som angavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen. De nya affärsmarginalerna i slutet av 2010 blev dock faktiskt högre än förväntat, och planeringsprognoserna har därför ändrats i överensstämmelse med detta.
(237)
I beslutet att inleda förfarandet ifrågasattes om HSH kunde klara nästa recession utan att på nytt behöva använda sig av statligt stöd, och kommissionen tvivlade på att banken skulle återfå sin långsiktiga lönsamhet. Dessa tvivel grundades på följande svagheter: a) en sårbar finansieringsstruktur och särskilt en stor förestående finansieringslucka och kronisk brist på US-dollarbaserad finansiering, b) tyngdpunkten på cykliska och volatila verksamheter, som sannolikt leder till återkommande stora, korrelerade förluster och c) för låg kapitaliseringsgrad för att fånga upp sådana förluster. De kompletterande åtgärder som föreslås i den ändrade omstruktureringsplanen är emellertid avsedda att skingra kommissionens tvivel. Den ändrade omstruktureringsplanen bygger på mer realistiska och begripliga prognoser och ger därför en mer tillförlitlig bild av HSH:s lönsamhet. Bilden som ges är bilden av en bank som i slutet av omstruktureringsperioden kommer att ha tillräckligt med kapital, som inriktar en mindre del av sina transaktioner på starkt cykliska segment och som uppvisar en stabiliserad, om än fortfarande besvärlig finansieringsstruktur, varvid kontrollinstrumenten (stabil nettofinansieringsgrad och andelen US-dollarbaserad finansiering) borde bidra till att den på medellång sikt inriktar sig på att kontinuerligt förbättra sig på detta område. HSH bör därför bara förfoga över det grundläggande kapital och den finansieringsstruktur som behövs för att klara sig igenom en recession utan att använda sig av statligt stöd. När det gäller HSH:s totala lönsamhet framgår det av den ändrade omstruktureringsplanen att HSH:s avkastning på eget kapital under omstruktureringsperioden 2014 kommer att uppgå till [5-10] % (77). I absoluta tal är denna procentandel liten, men till följd av HSH:s klart lägre riskprofil borde den emellertid vara stabilare. Jämfört med procentsatserna under de tio år som föregick krisen bör detta därför ses som en klar förbättring.
9.2.3.3 Minoritetsägarnas eget bidrag och deras del i ansvarsfördelningen
(238)
För att begränsa snedvridning av konkurrensen och förhindra moraliska risker bör enligt vad som anges i omstruktureringsmeddelandet såväl a) omstruktureringskostnaderna som b) stödbeloppet begränsas. Dessutom krävs ett väsentligt eget bidrag. För att finansiera omstruktureringen bör bankerna enligt omstruktureringsmeddelandet vidare först och främst använda sitt eget bidrag, så att stödet begränsas till minsta möjliga. De kostnader som är kopplade till omstruktureringen bör inte uteslutande bäras av staten utan även av alla som har investerat i HSH. Till de sistnämnda räknas aktieägare och innehavare av efterställda fordringar.
9.2.3.3.1 Eget bidrag, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga
(239)
I skäl 65 i beslutet att inleda förfarandet slår kommissionen fast att omfattningen av det egna bidraget, som ska ske i form av de föreslagna avyttringarna, var vagt. Tyskland har lovat att HSH fram till slutet av omstruktureringsperioden ska avyttra [100-120] dotterbolag. HSH har redan avyttrat [30-40] av dessa [100-120] dotterbolag och förväntar sig att samtliga avyttringar ska vara avslutade senast […]. De erhållna inkomsterna och vinsterna ska användas för att täcka omstruktureringskostnaderna. De finansiella ägarintressen som ska avyttras anges i bilaga II och innefattar HSH Real estate AG, […], DekaBank och […], HSH:s största dotterbolag.
(240)
Tyskland har vidare lovat att man fram till den 31 december 2014 inte kommer att genomföra några övertaganden.
(241)
Kommissionen anser att de åtgärder beträffande eget bidrag som anges i skälen (239)-(240) inte garanterar att HSH under rådande finansiella omständigheter lämnar största möjliga eget bidrag till omstruktureringskostnaderna. I enlighet med punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet anser kommissionen särskilt att det inom ramen för en omstrukturering i princip inte är förenligt att kvitta de gynnade bankernas förluster (exempelvis genom att frigöra reserver eller minska det egna kapitalet) för att säkerställa utdelningar och kupongbetalning för de efterställda fordringar som är i omlopp med målet att begränsa stödet till minsta möjliga. Framför allt bör finansiella instrument med inslag av eget kapital ingå i de förluster som uppkommer.
(242)
Eftersom Tyskland inte vill föreslå några ytterligare åtgärder beträffande eget bidrag, kan stödet enligt artikel 7.3 b i förordning (EG) nr 659/1999 inte anses förenligt med den inre marknaden. Sådana åtgärder kan dock åläggas.
(243)
Kommissionen ålägger därför HSH att under omstruktureringsperioden inte grunda några betalningar på vinstberoende egetkapitalinstrument (som hybridinstrument och vinstandelsbevis), såvida dessa inte är obligatoriska enligt avtal eller lag. Enligt kommissionen är en del av ett förbud mot utdelning att detta instrument även kan användas för att täcka förluster, om HSH:s balansräkning utan frigörande av avsättningar och reserver skulle uppvisa en förlust. Tidigare års förluster bör inte medräknas.
(244)
För att se till att bankens ägare under omstruktureringsperioden i största möjliga utsträckning deltar i återställandet av en lämplig kapitalbas (se skälen (229)-(231), kommer kommissionen även att betrakta alla utdelningar under omstruktureringsperioden som ett brott mot principen om att stödet ska begränsas till minsta möjliga. Kommissionen anser därför att HSH fram till och med utgången av verksamhetsåret 2014 inte bör betala någon utdelning.
9.2.3.3.2 Minoritetsägarnas delaktighet i ansvarsfördelningen
(245)
Minoritetsägarna deltog inte i rekapitaliseringen av HSH i maj 2009, och i beslutet att inleda förfarandet (skäl 66-72) ansåg kommissionen att minoritetsägarnas aktieinnehav inte hade spätts ut i tillräckligt. I den ursprungliga omstruktureringsplanen angavs ingen lämplig ansvarsfördelning för att kunna anse att stödet till förmån för HSH var förenligt med den inre marknaden. Kommissionen ställde sig även frågan om minoritetsägarna eventuellt gynnades av det statliga stödet, eftersom de behöll en allt för stor andel i HSH. Kommissionen kom fram till att åtgärden omfattade ett potentiellt indirekt stöd till förmån för minoritetsägarna, och att detta stöd skulle kunna vara oförenligt med den inre marknaden om det inte infördes någon mekanism för att garantera en lämplig ansvarsfördelning (skäl 73 i beslutet att inleda förfarandet).
(246)
Som svar på sparbanksföreningarnas synpunkter konstaterar kommissionen först och främst att den hittills inte i någon annat stödärende som rör rekapitalisering har prövat den sekundära effekten av indirekt stöd (se skäl (130)), men att indirekt stöd har prövats i samband med ett stort antal olika stödåtgärder inom ramen för en rad olika beslut (78).
(247)
Kommissionen erinrar om att det i artikel 107.1 i EUF-fördraget enligt fast rättspraxis inte görs åtskillnad mellan orsakerna till och målen för de statliga ingripandena utan att ingripandena bedöms mot bakgrund av resultaten (79). Den indirekta fördel som minoritetsägarna fick uppstod genom att de offentliga ägarna avstod från det extra ägarintresse i HSH som de hade fått om nyemissionspriset hade fastställts på ett korrekt sätt. Det finns ett orsakssamband mellan det statliga stödet till förmån för HSH och fördelen för minoritetsägarna.
(248)
Kommissionen håller dessutom inte med om påståendet att fördelen för minoritetsägarna inte kan tillskrivas staten, eftersom beslutet om rekapitaliseringen, både när det gäller antalet aktier och deras pris, fattades på aktieägarnas bolagsstämma (se skäl (129)). Vid stämman var emellertid de offentliga ägarna representerade som aktieägare och handlade i egenskap av offentliga myndigheter (80). Av detta framgår att det vid den aktuella tidpunkten pågick en politisk debatt om HSH:s framtid.
(249)
De viktigaste synpunkterna från Tyskland och minoritetsägarna är argumentet att en mindre utspädning inte utgjorde något stöd och att en utspädning i vilket fall som helst endast är ett resultat av den parameter som valts för kapitalökningen, dvs. aktiernas antal och pris. Beträffande denna parameter påpekar Tyskland och minoritetsägarna att PwC:s värdering, ett bolag med högt anseende, skedde i enlighet med god värderingssed. Värderingen grundades på antagandet att HSH 2013 åter skulle ha kreditbetyget A, och att det fanns starka skäl som talade för detta. Sparbanksföreningarna och J.C. Flowers höll med Tyskland på denna punkt. De ansåg att nyemissionspriset i själva verket hade satts för lågt.
(250)
Kommissionen betvivlar inte att PwC är ett ansett bolag och att värderingen av HSH skedde i enlighet med god värderingssed. Kommissionen vidhåller emellertid att man vid värderingen av HSH inte tog hänsyn till flera aspekter som annars skulle ha resulterat i en lägre värdering av HSH.
(251)
PwC:s värderingsrapport (81) (nedan kallad värderingsrapporten) offentliggjordes den 15 maj 2009. Den 30 april 2009 anmälde Tyskland stödåtgärderna till förmån för HSH till kommissionen, eftersom HSH riskerade att inte kunna uppfylla de lagstadgade kapitalkraven. Vid denna tidpunkt var det uppenbart att HSH skulle genomgå en genomgripande omstrukturering och var tvunget att erbjuda kompensationsåtgärder för den snedvridning av konkurrensen som stödåtgärderna kunde orsaka. PwC:s rapport utarbetades på grundval av en affärsplan som inte tog hänsyn till alla dessa aspekter. I rapportens sammanfattning (82) uppgav PwC entydigt att bedömningen av HSH:s planer utgick från en normalisering av marknaderna under 2011. Denna prognos kan inte betraktas som försiktig.
(252)
Bedömningen grundades vidare på antagandet att HSH skulle få tillbaka kreditbetyget A 2013. I värderingsrapporten angav PwC uttryckligen (83) att S&P den 6 maj 2009 hade nedgraderat HSH från A till BBB+, att framtidsutsikterna såg negativa ut och att denna nedgradering inte återspeglades i den finansieringsplan som värderingen grundade sig på och därför inte hade beaktats vid beräkningen av HSH:s indikativa värde. Med tanke på den förestående stödrättsliga prövningen konstaterade PwC vidare att HSH kunde förväntas bli skyldigt att uppfylla vissa villkor för att garantera stödåtgärdens förenlighet med den inre marknaden och att detta kraftigt skulle påverka HSH:s affärsplan. PwC konstaterade dessutom att de allmänna ekonomiska ramvillkoren i de branscher som är relevanta för HSH (sjöfart, luftfart) och begränsningarna på kapitalmarknaden (finansiering) gör det svårt att förutsäga den framtida utvecklingen.
(253)
Avslutningsvis kan det konstateras att bedömningen gjordes med antagandet att riskbegränsningen kommer att genomföras. Utan riskbegränsningen hade minskningen av riskvägda tillgångar inte skett, omfattningen av den nödvändiga rekapitaliseringen hade ökat och kreditvärderingsprognoserna hade behövt omprövas. PwC (84) beräknade även HSH:s värde för det fall riskbegränsningen inte skulle genomföras, och kom fram till ett indikativt värde på mellan [0,8-1,2] miljarder euro och [1,5-2] miljarder euro, vilket motsvarar ett aktiepris på mellan [ 9] och [ 22] euro. Mot bakgrund av dessa omständigheter betraktar kommissionen fortfarande nyemissionspriset som alldeles för högt.
(254)
Minoritetsägarna anförde vidare att kommissionen i sitt beslut i stödärendet Hypo Real Estate hade godtagit ett nyemissionspris som låg över börspriset, utan att ifrågasätta om priset var lämpligt med hänsyn till ansvarsfördelningen. Enligt minoritetsägarna borde därför inte heller priset på HSH-aktierna prövas. Enligt kommissionen går det emellertid inte att jämföra de både stödärendena. I stödärendet Hypo Real Estate användes en rad åtgärder som ledde till att banken helt förstatligades. Den främsta skillnaden mellan de båda ärendena är att Hypo Real Estate förstatligades och staten förvärvade aktierna till ett pris som grundades på koncernvärdet utan statligt stöd (85). Så är inte fallet med HSH. När HSH värderades för att fastställa nyemissionspriset gjordes detta med antagandet att riskbegränsningen på 10 miljarder euro skulle genomföras. Detta antagande påverkade starkt resultatet av bedömningen.
(255)
Minoritetsägarna anförde dessutom att de 2008 hade stött HSH med betydande finansiella bidrag och att de inte hade kunnat delta i rekapitaliseringen i april 2009. De var inte eller skyldiga att delta, eftersom en teckningsrätt inte innebär ett köpåtagande.
(256)
Enligt kommissionen hade sparbanksföreningarna en teckningsrätt, men var inte skyldiga att utnyttja denna rätt. Kommissionen kan dock inte behandla minoritetsägarnas stöd till HSH 2008 som ett bidrag till ansvarsfördelningen i samband med de stödåtgärder som HSH beviljades i maj och juni 2009. Det stöd som banken gavs 2008 följde på ett investeringsbeslut som minoritetsägarna fattade vid den aktuella tidpunkten. Kommissionen ser inget samband mellan kapitalåtgärderna 2008 och stödåtgärderna 2009.
(257)
Kommissionen delar inte sparbanksföreningarnas åsikt att dessa inte utövade någon ekonomisk verksamhet och därför inte kan betraktas som företag i den mening som avses i stödbestämmelserna (se skäl (129)). Sparbankerna i Schleswig-Holstein bedriver ekonomisk verksamhet (86). De har samlat sina ekonomiska intressen i sparbanksföreningarna. Sparbanksföreningarna tillhandahåller tjänster till sparbankerna i Schleswig-Holstein och sparbankerna har ägarintressen/aktier i föreningarna, precis som sparbankerna har andelar i HSH. Stiger värdet på sparbankernas andelar i föreningarna stiger även värdet på sparbankerna. Sparbanksföreningarna och sparbankerna, som är medlemmar i föreningarna, bildar en ekonomisk enhet. En fördel för föreningarna är samtidigt en fördel för sparbankerna i Schleswig-Holstein. Därför kan sparbanksföreningarna, som rent ekonomiskt helt och hållet tillhör sparbankerna i Schleswig-Holstein, anses gynnade av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(258)
Synpunkterna från Tyskland och tredje part har inte skingrat kommissionens tvivel om att minoritetsägarna inte i tillräcklig grad deltar i ansvarsfördelningen. Kommissionen vidhåller sin uppfattning att minoritetsägarna, som inte deltog i rekapitaliseringen av HSH 2009, inte har fått sitt aktieinnehav tillräckligt utspätt, eftersom antalet aktier som de offentliga ägarna tilldelades inom ramen för rekapitaliseringen vid den aktuella tidpunkten inte grundades på en korrekt värdering av HSH. Kommissionen konstaterar emellertid att den ändrade omstruktureringsplanen innehåller kompletterande åtgärder som klart ökar minoritetsägarnas deltagande i ansvarsfördelningen.
(259)
Genom de kompletterande åtgärder för ersättning för riskbegränsningen som ålagts av kommissionen (skäl (202) -(208)) ökar framför allt bidraget till ansvarsfördelningen. Den kompletterande ersättningen för riskbegränsningen, som består av den kompletterande premien och engångsbetalningen av 500 miljoner euro i aktier, kommer att få två huvudsakliga effekter. Dels kommer ökningen av det absoluta ersättningsbeloppet till de offentliga ägarna att minska HSH:s utdelningsbara vinstmedel, och därmed HSH:s värde för aktieägarna, dels kommer engångsbetalningen på 500 miljoner euro att späda ut minoritetsägarnas aktieinnehav från nuvarande 16,8 % till omkring 14-15 % (beroende på värderingen av aktiepriserna).
(260)
Utöver effekten till följd av villkoren i samband med ersättningen för riskbegränsningen kommer minoritetsägarnas delaktighet i ansvarsfördelningen dessutom att öka genom begränsningen av ersättningen för kapitalinstrumentet (se skälen (241)-(244)). HSH:s värde beror på det framtida kassaflödet, varvid kassaflöde i form av utdelningar inte kommer att betalas före 2014. Därför kommer de av kommissionen ålagda begränsningarna beträffande tidsplanen för det framtida kassaflödet att ytterligare öka minoritetsägarnas delaktighet i ansvarsfördelningen.
(261)
Kommissionen anser att åtgärderna för att göra minoritetsägarna delaktiga i ansvarsfördelningen visserligen klart har förbättrats i den ändrade omstruktureringsplanen och genom kommissionens krav, men att det trots detta inte kan garanteras att minoritetsägarna bär så stor del av ansvaret som möjligt. Eftersom Tyskland avstod från att föreslå kompletterande åtgärder beträffande ansvarsfördelningen kan stödåtgärderna inte förklaras förenliga med den inre marknaden med stöd artikel 7.3 i förordning (EG) nr 659/1999. Därför kommer det indirekta stödet till minoritetsägarna att klassificeras som ett stöd som inte är förenligt med den inre marknaden, såvida det inte går att fastställa ytterligare villkor som gör minoritetsägarna mer delaktiga i ansvarsfördelningen.
(262)
Mot bakgrund av de potentiella fördelar som minoritetsägarna har fått, och nödvändigheten av en lämplig ansvarsfördelning, anser kommissionen därför att förbudet mot aktieutdelning måste sträcka sig längre 2014. För att åtgärden ska vara proportionerlig ska förbudet mot utdelning emellertid begränsas. Kommissionen fastställer därför att under perioden 1 januari 2015-31 december 2016 får utbetalningen av utdelningar som högst uppgå till 50 % av föregående verksamhetsårs överskott. Under denna period ska betalning av utdelning dessutom endast tillåtas om utdelningen inte på medellång sikt äventyrar efterlevnaden av Basel III-bestämmelserna om utformning av kreditinstituts egna medel.
9.2.3.3.3 Slutsatser om minoritetsägarnas eget bidrag och deras delaktighet i ansvarsfördelningen
(263)
Kommissionen har kommit fram till att minoritetsägarna kan ge ett lämpligt eget bidrag och göras delaktiga i ansvarsfördelningen, och att stödet därför, enligt villkoren i skälen (262), (202)-(208) och (241)-(244), kan betraktas som förenligt med den inre marknaden.
9.2.3.4 Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen
(264)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste omstruktureringsplanen innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen till följd av statligt stöd och för att garantera en konkurrensutsatt banksektor. Enligt punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet bör åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen alltid vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som har identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter återgång till lönsamhet efter omstruktureringen. Kommissionens bedömning av behovet av sådana åtgärder ska grundas på storleken, omfattningen och räckvidden på bankens verksamhet.
(265)
I beslutet att inleda förfarandet fann kommissionen att de föreslagna åtgärderna för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen inte gick tillräckligt långt. Den ändrade omstruktureringsplanen innehåller dock ytterligare åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen.
(266)
Jämfört med den ursprungliga omstruktureringsplanen innehåller den ändrade omstruktureringsplanen en mycket större minskning av balansomslutningen. Fram till slutet av 2014 ska summan av koncernens tillgångar i balansräkningen minskas med 61 % jämfört med balansomslutningen 2008 (87). Minskningen av balansomslutningen med mer än halva HSH:s värde är lämpligt mot bakgrund av den snedvridning av konkurrensen som det mycket höga stödet ger upphov till. Relativt sett följer denna minskning kommissionens beslutspraxis vid jämförbara stödbelopp. I HSH:s fall är omstruktureringen och minskningen av balansomslutningen extra viktig med tanke på den otillräckliga ansvarsfördelning som följer av den ofullständiga clawback-klausulen. Minskningen av balansomslutningen kompletterar HSH:s löfte att avyttra majoriteten av sina ägarintressen.
(267)
HSH har dessutom lovat att minska antalet internationella filialer eller representationskontor från 21 till 6 och antalet filialer i Tyskland från 9 till 7. De kvarvarande filialerna och representationskontoren i London och New York kommer att bli mycket mindre, och filialen i Luxemburg kommer uteslutande att fungera som filial för omstruktureringsenheten.
(268)
HSH har vidare lovat att avstå från övertaganden (förbud mot övertagande) under omstruktureringsperioden (till och med den 31 december 2014). HSH kommer inte att utvidga sin affärsverksamhet genom att ta över andra företag. Precis som tidigare är det möjligt med sammanslagningar inom ramen för en eventuell konsolidering av delstatsbanker, under förutsättning att kommissionen ger sitt förhandsgodkännande. Byte av skulder mot aktier och andra åtgärder inom ramen för den normala förvaltningen av tillgångar är tillåtet, så länge syftet inte är att kringgå förbudet mot övertaganden. Ger de offentliga ägarna upp kontrollen av HSH gäller förbudet mot övertagande endast i tre år. Kommissionen anser att privatiseringen av HSH har en positiv inverkan på HSH:s lönsamhet och kommer att garantera verklig konkurrens. Att behålla förbudet mot övertagande långt efter försäljningsfristen skulle kunna försvåra en eventuell privatisering.
(269)
HSH har dessutom förpliktat sig att vidta ytterligare åtgärder som direkt rör snedvridningarna av konkurrensen på de marknader på vilka HSH har förvärvat en stark ställning och på vilka banken vill expandera. HSH kommer helt att avveckla den affärsverksamhet som avser finansiella tjänster på luftfartsområdet (88). Totalt [3-8] miljarder euro i tillgångar på affärsområdet luftfart ska överföras till omstruktureringsenheten respektive säljas från och med slutet av [2011-2012]. Dessutom kommer HSH kraftigt att minska sin affärsverksamhet på områdena sjöfart, fastighetsinvestering och företagskunder. På affärsområdet sjöfart, på vilket HSH har gjort sig ett namn som ledande leverantör av fartygsfinansiering och som banken vill bygga ut ytterligare, har HSH för hela omstruktureringsperioden lovat att deras marknadsandel för nya affärstransaktioner inom den globala fartygsfinansieringen inte kommer att överstiga [ 8] procent och att man kommer att försöka undvika att vara en av de tre leverantörerna med störst volym nya affärstransaktioner.
(270)
De föreslagna åtgärderna för att begränsa snedvridningar av konkurrensen är följaktligen väsentligt bättre än de åtgärder som HSH:s lade fram i den ursprungliga omstruktureringsplanen och kan därför betraktas som lämpliga och tillräckliga.
9.2.3.5 Slutsatser beträffande omstruktureringen
(271)
Kommissionen har funnit att omstruktureringsåtgärderna, inklusive Tysklands åtaganden i bilagorna I och III, syftar till att återställa HSH:s lönsamhet, att de utgör ett lämpligt eget bidrag från HSH:s sida och att de kompenserar för de snedvridningar av konkurrensen som stödet ger upphov till. Enligt de villkor beträffande ersättning och ansvarsfördelning som fastställts av kommissionen och som anges i bilaga II innehåller den ändrade omstruktureringsplanen en lämplig och tillräcklig ansvarsfördelning och kan därför förklaras förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.
(272)
Kommissionen anser att stödet, i form av de likviditetsgarantier på 17 miljarder euro som SoFFin ställt, kan anses utgöra ett omstruktureringsstöd som är förenligt med den inre marknaden, eftersom garantierna var nödvändiga med tanke på marknadsstörningen till följd av interbankmarknadens sammanbrott.
10. POTENTIELLA FÖRDELAR FÖR ANDRA AKTIEÄGARE
(273)
Minoritetsägarna har gjort gällande att en uppdelning av förfarandet, där de direkta stödåtgärderna till förmån för HSH beviljas i ett förfarande och frågan om eventuellt indirekt stöd till minoritetsägarna undersöks i ett annat, strider mot artikel 7 i procedurförordningen. Ett negativt beslut om rekapitaliseringen när det gäller sparbanksföreningarna och J.C. Flowers skulle medföra att rekapitaliseringen skulle betraktas som oförenligt stöd. Enligt sparbanksföreningarna bör kommissionen behandla frågan om minoritetsägarnas delaktighet i ansvarsfördelningen tillsammans med rekapitaliseringen.
(274)
Kommissionen håller inte med om minoritetsägarnas redogörelse av procedurförordningen. Det är rättsligt möjligt att dela upp ett stödärende, och kommissionen har redan gjort så vid andra tillfällen (89). Om det i samband med en enda statlig stödåtgärd finns flera stödmottagare, som på grund av sin rättsliga ställning bedöms på olika sätt, och detta kan påverka hur snabbt undersökningen kan genomföras och själva genomförandet, kan den formella granskningen delas upp så att förfarandet kan genomföras på ett effektivt sätt.
(275)
Kommissionen anser dessutom inte att en separat stödrättslig bedömning av stödåtgärden till förmån för minoritetsägarna som indirekta stödmottagare påverkar den stödrättsliga bedömningen av den stödåtgärden (och dess förenlighet) i förhållande till HSH som direkt stödmottagare. I detta avseende hänvisar kommissionen till EU-domstolens dom i mål C-382/99, Nederländerna mot kommissionen (90), i vilken domstolen bekräftar kommissionens bedömning att ett stöd till förmån för en stödmottagare kan betraktas som förenligt med den inre marknaden (om det är förenligt med bestämmelserna om stöd av mindre betydelse), men att den vad gäller de indirekta stödmottagarna samtidigt kan förklara att stödet är oförenligt med den inre marknaden och därför måste återkrävas. Kommissionen vidhåller att det genom lämpliga åtgärder i den ändrade omstruktureringsplanen går att garantera att rekapitaliseringen till förmån för HSH är proportionerlig, medan de fördelar som minoritetsägarna beviljades genom ett alldeles för högt nyemissionspris kan fastställas och korrigeras separat (om de t.ex. görs delaktiga i ansvarsfördelningen).
(276)
Kommissionen ser emellertid ingen anledning att dela upp stödärendet, eftersom den kan behandla stödåtgärdernas olika aspekter i ett enda beslut. Som förklaras i artikeldelen i beslutet att inleda förfarandet går det således även att bedöma eventuella fördelar för minoritetsägarna vid en otillräcklig ansvarsfördelning. Kommissionen konstaterar emellertid att ändringen av ersättningen för riskbegränsningen och de kompletterande åtgärderna beträffande ansvarsfördelningen på ett betydande sätt har spätt ut minoritetsägarnas aktieinnehav och gjort dem mer delaktiga i ansvarsfördelningen. Svagheterna i PwC:s bedömning har därför kraftigt minskat, och ansvarsfördelningen kan åter betraktas som lämplig. Eftersom de villkor för en lämplig ansvarsfördelning som är kopplade till detta beslut har uppfyllts, betraktar kommissionen ansvarsfördelningen som tillräckligt långtgående och kommer inte att granska denna aspekt vidare.
11. SLUTSATSER
(277)
Mot bakgrund av Tysklands förteckning över åtaganden beträffande omstruktureringen av HSH och de villkor som kommissionen har fastställt för denna medlemsstat när det gäller ersättning och ansvarsfördelning finner kommissionen att riskbegränsningen är förenlig med avsnitt 5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Mot bakgrund av den ändrade omstruktureringsplan som har lagts fram, Tysklands förteckning över åtaganden och de villkor som kommissionen har fastställt för denna medlemsstat är omstruktureringsstödet - som innehåller en riskbegränsning, en rekapitalisering och likviditetsgarantier - förenligt med artikel 107.3 b i EUF-fördraget och kan betraktas som förenligt med den inre marknaden. De stödrättsliga tvivel som kommissionen framförde i beslutet att inleda förfarandet föreligger inte längre.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Rekapitaliseringen på 3 miljarder euro, den garanti i form av en riskbegränsning på 10 miljarder euro som Tyskland har ställt ut till HSH AG och de likviditetsgarantier som Tyskland har ställt ut utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
2. Det statliga stödet i form av rekapitaliseringen på 3 miljarder euro, den garanti i form av en riskbegränsning på 10 miljarder euro som Tyskland har ställt ut till HSH AG och de likviditetsgarantier som Tyskland har ställt ut är, med beaktande av åtagandena i bilagorna I och III och med förbehåll för att villkoren i bilaga III uppfylls, förenligt med den inre marknaden.
Artikel 2
Tyskland ska se till att den ursprungliga omstruktureringsplan som överlämnades den 1 september 2009, senast ändrad genom Tysklands meddelande av den 11 juli 2011, inklusive förteckningen över åtaganden i bilagorna I och III och villkoren i bilaga III till fullo genomförs i enlighet med den tidsplan som anges i förteckningen över åtaganden.
Artikel 3
Tyskland ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.
Artikel 4
Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.
Tyskland uppmanas att omedelbart översända en kopia av detta beslut till stödmottagarna.
Utfärdat i Bryssel den 20 september 2011.