NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 919/2012
av den 5 juli 2012
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar i fråga om tekniska standarder för tillsyn som anger metoden för beräkning av prisfall för likvida aktier och andra finansiella instrument
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 av den 14 mars 2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (1), särskilt artikel 23.8, och
av följande skäl:
(1)
Metoden för beräkning av avsevärt prisfall för finansiella instrument som anges i avsnitt C i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (2) bör anpassas till de olika sätt på vilka detta fall återspeglas, beroende på vilken typ av finansiellt instrument som berörs. Metoden kan vara baserad på ett faktiskt prisfall för det finansiella instrumentet, en ökning av avkastningen från ett skuldinstrument som emitterats av en företagsemittent eller en ökning av avkastningen utmed avkastningskurvan för skuldinstrument som emitterats av statliga emittenter.
(2)
Denna förordning bör läsas tillsammans med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 918/2012 (3), som definierar tröskelvärden för avsevärt prisfall för icke-likvida aktier, skuldinstrument som emitterats av statliga emittenter och företagsemittenter, börshandlade fonder, penningmarknadsinstrument och derivat vars enda underliggande finansiella instrument handlas på en handelsplats. Denna förordning bör därför begränsa sig till att specificera metoden för beräkning av det avsevärda prisfallet för dessa instrument.
(3)
I syfte att säkerställa enhetlighet och rättslig säkerhet för marknadsaktörerna och för de behöriga myndigheterna bör denna förordning börja tillämpas samma dag som förordning (EU) nr 236/2012 och den delegerade förordningen (EU) nr 918/2012.
(4)
I förordning (EU) nr 236/2012 bekräftas att bindande tekniska standarder bör antas innan den förordningen kan tillämpas praktiskt, och det är viktigt att före den 1 november 2012 ange de erforderliga icke väsentliga delarna för att göra det lättare för marknadsaktörer att efterleva den förordningen och för behöriga myndigheter att se till att den tillämpas; därför är det nödvändigt att denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.
(5)
Denna förordning baseras på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lämnat till kommissionen.
(6)
Esma har genomfört öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som ligger till grund för denna förordning, analyserat de möjliga därmed sammanhängande kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats enligt artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (4).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning specificeras metoden för beräkning av värdefallet på 10 procent för likvida aktier som handlas på en handelsplats enligt artikel 23.5 i förordning (EU) nr 236/2012.
2. I denna förordning specificeras också metoden för beräkning av värdefallet för följande finansiella instrument som handlas på en handelsplats enligt den delegerade förordningen (EU) nr 918/2012 som antagits i enlighet med artikel 23.7 i förordning (EU) nr 236/2012:
a)
Icke-likvida aktier.
b)
Följande finansiella instrument som inte är derivat:
i)
Skuldinstrument som emitteras av statliga emittenter och företagsemittenter.
ii)
Börshandlade fonder.
iii)
Penningmarknadsinstrument.
c)
Derivat vars enda underliggande instrument är ett finansiellt instrument som handlas på en handelsplats.
Artikel 2
Metod för beräkning av ett avsevärt prisfall för likvida och icke-likvida aktier
1. För en aktie som handlas på en handelsplats ska prisfallet beräknas i förhållande till den officiella slutkursen föregående handelsdag vid den handelsplatsen, definierad enligt tillämpliga regler på den handelsplatsen.
2. Denna beräkningsmetod ska utesluta varje prisnedgång som uteslutande är en följd av en aktieuppdelning (split) eller en bolagshändelse eller liknande åtgärder som emittenten vidtagit med avseende på sitt emitterade aktiekapital och som kan leda till att den berörda handelsplatsen genomför en prisjustering.
Artikel 3
Metod för beräkning av ett avsevärt prisfall för andra finansiella instrument än derivat
1. Ett avsevärt prisfall för finansiella instrument som inte är aktier och som inte räknas till de derivatkategorier som förtecknas i punkterna 4-10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG ska beräknas enligt metoden i punkterna 2, 3 och 4.
2. För ett finansiellt instrument för vilket det avsevärda prisfall som avses i artikel 23.7 i förordning (EU) nr 236/2012 mäts i förhållande till ett pris på den berörda handelsplatsen, ska prisfallet beräknas i förhållande till den officiella slutkursen vid den relevanta handelsplatsen, definierad enligt tillämpliga regler på den handelsplatsen.
3. För ett skuldinstrument som emitterats av en statlig emittent för vilket det avsevärda prisfall som avses i artikel 23.7 i förordning (EU) nr 236/2012 mäts i förhållande till en avkastningskurva, ska prisfallet beräknas som en ökning utmed avkastningskurvan jämfört med den statliga emittentens avkastningskurva när handeln avslutades föregående handelsdag, beräknat på grundval av data som var tillgängliga för emittenten på den handelsplatsen.
4. För ett finansiellt instrument för vilket det avsevärda prisfall som avses i artikel 23.7 i förordning (EU) nr 236/2012 mäts i förhållande till en varians i avkastningen, ska prisfallet beräknas som en ökning av aktuell avkastning jämfört med avkastningen från det instrumentet när handeln avslutades föregående handelsdag, beräknat på grundval av data som var tillgängliga avseende det instrumentet på den handelsplatsen.
Artikel 4
Metod för beräkning av ett avsevärt prisfall för derivat
Ett avsevärt prisfall för finansiella instrument som räknas till de derivatkategorier som förtecknas i punkterna 4-10 i avsnitt C i bilaga I till direktiv 2004/39/EG och som har ett enda underliggande finansiellt instrument som handlas på en handelsplats och för vilket ett avsevärt prisfall har fastställts i enlighet med artikel 2 eller artikel 3, ska beräknas på grundval av det avsevärda prisfallet för det underliggande finansiella instrumentet.
Artikel 5
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 november 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2012.