PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 270/2010
av den 29 mars 2010
om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Rådet har genom förordning (EG) nr 452/2007 (2) infört en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina. Åtgärderna består av en värdetullsats på 38,1 %, med undantag för fem särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller.
1.2 Begäran om översyn
(2)
Kommissionen tog 2008 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av en kinesisk exporterande tillverkare, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (nedan kallad Power Team eller sökanden). Tullsatsen för slutgiltig antidumpningstull för sökanden uppgår till 36,5 %.
(3)
I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning.
(4)
Sökanden har särskilt hävdat att man nu är verksam under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. att man uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Sökanden gjorde därför gällande att dess normalvärde borde fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. En jämförelse mellan detta normalvärde och sökandens exportpriser till Europeiska unionen (EU) visar att dumpningsmarginalen förefaller vara betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.
(5)
Sökanden hävdade därför att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på nuvarande nivå, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, inte längre var nödvändig för att motverka dumpning.
1.3 Inledande av en översyn
(6)
Kommissionen fann, efter samråd med rådgivande kommittén, att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen beslöt därför att inleda en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avsåg undersökning av dumpning när det gäller sökanden (3).
1.4 Berörd produkt och likadan produkt
(7)
Den produkt som berörs av interimsöversynen är densamma som i den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), dvs. strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.
(8)
Den produkt som tillverkas och säljs på den kinesiska hemmamarknaden och den som exporteras till EU, samt den som tillverkas och säljs i Ukraina (som används som jämförbart land) samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
1.5 Berörda parter
(9)
Kommissionen underrättade officiellt företrädaren för unionsindustrin, sökanden och företrädarna för exportlandet om att översynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.
(10)
Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status och ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden.
1.6 Översynsperiod
(11)
Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 januari 2008-31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden). Det erinras om att undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen som ledde till att åtgärderna infördes var 1 januari 2005-31 december 2005 (nedan kallad den ursprungliga undersökningsperioden).
2. UNDERSÖKNINGSRESULTAT
2.1 Marknadsekonomisk status
(12)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i grundförordningen för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
-
Företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(13)
Sökanden begärde marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och uppmanades att fylla i en ansökningsblankett om marknadsekonomisk status.
(14)
Undersökningen visade att sökanden inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen (kriterium 1) i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Det konstaterades efter den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. efter 2005, att staten infört exportbegränsningar på flera stålprodukter, inbegripet de viktigaste insatsvarorna för tillverkning av strykbrädor, nämligen stålplåt, stålrör och ståltråd. Det bör påpekas att kostnaden för dessa insatsvaror utgör en avsevärd del av de totala råvarukostnaderna. Införandet av exportavgifter minskade incitamentet att exportera och ökade därigenom de tillgängliga volymerna på hemmamarknaden, vilket i sin tur ledde till lägre priser. Det konstaterades också att ett antal stödordningar fanns tillgängliga för kinesiska ståltillverkare (5), medan den offentligt tillgängliga redovisningen för ett antal ståltillverkare bekräftade att den kinesiska staten aktivt stöder stålindustrins utveckling i Kina.
(15)
Därför låg stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden under översynsperioden långt under priserna på andra stora marknader, bl.a. stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa (6), och dessa prisskillnader kan inte förklaras av någon konkurrensfördel i stålproduktionen.
(16)
Av tillgängliga uppgifter framgick dessutom att sökanden kunde dra fördel av dessa konstlat låga och snedvridna stålpriser, eftersom sökanden köpte sitt råmaterial på den inhemska kinesiska marknaden.
(17)
Därför konstaterades att Power Teams viktigaste insatsvaror inte väsentligen återspeglar marknadsvärden. Således drogs slutsatsen att sökanden inte har visat sig uppfylla alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och av den anledningen inte kan beviljas marknadsekonomisk status.
(18)
Sökanden, exportlandet och unionsindustrin gavs möjlighet att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat. Synpunkter inkom från sökanden och unionsindustrin.
(19)
Sökanden lämnade tre huvudsakliga argument inom tidsfristen. Först anfördes att Power Teams priser för insatsvaror trots allt överensstämde med priserna på hemmamarknaden och att detta resultat var tillräckligt för att uppfylla kriterium 1 vid den ursprungliga undersökningen. Följaktligen ansåg sökanden det strida mot artikel 11.9 i grundförordningen att jämföra priserna på den kinesiska hemmamarknaden med priser på andra internationella marknader. I detta sammanhang ifrågasatte också sökanden det relevanta i de nordeuropeiska och nordamerikanska stålpriser som jämförelsen gjordes med. Sökanden sade också att det fanns priser på andra marknader, exempelvis turkiska exportpriser, som låg lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden.
(20)
Det stämmer att sökanden uppfyllde kriterium 1 under den ursprungliga undersökningen med inte uppfyllde kriterium 2. Det kan dock inte sägas att artikel 11.9 i grundförordningen har överträtts, eftersom metoderna för att bedöma om företaget verkar under marknadsekonomiska förhållanden inte ändrats, särskilt huruvida det fortfarande uppfyller kriterium 1. I bägge undersökningarna, både den ursprungliga undersökningen och översynen, bedömdes frågan om insatsvarorna återspeglade marknadsvärden. Under bägge undersökningarna var en av de undersökta indikatorerna stålpriserna på hemmamarknaden, men under den ursprungliga undersökningen fanns inga andra betydande faktorer som föreföll påverka råvarupriserna. Alltså var metoden densamma men utfallet olika.
(21)
Översynen visade att efter den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. sedan 2006, har omständigheterna förändrats eftersom den kinesiska staten infört ett antal åtgärder för att motverka export av stålplåt, stålrör och ståltråd, nämligen införande av exportavgifter och avskaffande av momsåterbetalning vid export. Detta tillsammans med ovannämnda stödordningar snedvred stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden, eftersom skillnaden mellan de priserna och de inhemska priser som offentliggjorts för Nordamerika och Nordeuropa ökade signifikant till omkring 30 %. Sökanden har inte ifrågasatt denna prisskillnad sedan den tagit del av resultaten i fråga om marknadsekonomisk status.
(22)
Beträffande argumentet att de inhemska stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa inte är de enda internationellt relevanta priserna kan erinras om att de två stålmarknaderna valdes för prisjämförelse eftersom de bägge har stor stålförbrukning och är konkurrensutsatta med flera aktiva tillverkare. Det kan därför rimligen antas att dessa inhemska priser var representativa för priserna på konkurrensutsatta marknader. Påståendet att turkiska exportpriser skulle vara lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden underbyggdes inte heller i detta skede, då inga konkreta prisuppgifter lämnades inom fristen. Inte heller förklarades varför turkiska exportpriser borde anses mer relevanta, med tanke på den turkiska exportmarknadens ringa storlek jämfört med de inhemska nordamerikanska och nordeuropeiska marknaderna.
(23)
Sökanden hävdade också att EU-rätten tillämpats på ett diskriminerande sätt, eftersom det i ett antal nyligen avgjorda ärenden där stål var en viktig insatsvara konstaterats att vissa kinesiska stålföretag uppfyllde kriterium 1. Dessa ärenden granskades och det konstaterades att inga av företagen i de ärendena beviljats marknadsekonomisk status, eftersom de alla underkändes enligt minst ett annat kriterium i artikel 2.7 c i grundförordningen. Av förvaltningstekniska skäl var det alltså inte nödvändigt att närmare utveckla resonemanget kring kriterium 1 när det var uppenbart att företaget skulle underkännas av någon annan anledning. I alla händelser hade kommissionen i inget av dessa ärenden konstaterat att inga snedvridningar förelåg på den kinesiska hemmamarknaden för stål, utan tvärtom i den senaste tidens ärenden avslagit ansökan om marknadsekonomisk status närhelst råvarurelaterade snedvridningar kunde visas föreligga (7).
(24)
Slutligen anförde sökanden att det vore mer påkallat att justera normalvärdet än avslå ansökan om marknadsekonomisk status. En justering av normalvärdet förefaller dock inte motiverad, eftersom ett av kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status är just att kostnaderna för viktiga insatsvaror ska återspegla marknadsvärdena. Om så inte är fallet bör följden snarare bli att ansökan om marknadsekonomisk status avslås och att normalvärdet ersätts med ett normalvärde för ett jämförbart land, särskilt om råvarorna utgör en så väsentlig del av kostnaderna för insatsvarorna.
(25)
Sammanfattningsvis var alltså inget av Power Teams argument övertygande, och inget av dem ledde till en annan bedömning av resultaten.
(26)
Unionsindustrin påpekade att den kinesiska staten gjort omfattande ingripanden i stålindustrin som redan föranlett EU och USA att begära samråd inom Världshandelsorganisationen för att lösa frågan.
(27)
Mot denna bakgrund bekräftades undersökningsresultaten och slutsatsen att Power Team inte bör beviljas marknadsekonomisk status.
(28)
Efter det att de berörda parterna underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att föreslå en ändring av förordning (EG) nr 452/2007 lämnade sökanden ytterligare synpunkter på bedömningen av marknadsekonomisk status.
(29)
Sökanden upprepade väsentligen sitt argument att dess viktigaste insatsvaror återspeglade marknadspriserna i Kina och att de kinesiska priserna i stort sett överensstämde med dem på andra internationella marknader. Även om sökanden medgav att prisökningen för de viktigaste insatsvarorna var mindre markant i Kina 2008 än på andra internationella stålmarknader, anfördes att detta inte berodde på någon snedvridning utan att andra, rent kommersiella faktorer kunde ha orsakat de lägre priserna på den kinesiska hemmamarknaden. Sökanden hänvisade till ökad produktion 2008 och uppgav att de rådande antidumpnings- och utjämningstullarna mot de flesta stålinsatsvaror som produceras i Kina föranlett de kinesiska tillverkarna att sänka sina priser på hemmamarknaden.
(30)
Det noteras att ytterligare prisuppgifter som sökanden lämnat stödde konstaterandet att de viktigaste råvarorna för tillverkning av strykbrädor 2008 i medeltal var väsentligt billigare på den kinesiska hemmamarknaden än på andra större internationella marknader.
(31)
Beträffande argumentet att rent kommersiella faktorer orsakat prisskillnaden, dvs. den ökade produktionen i Kina, kan det noteras att detta argument inte var tillräckligt väl styrkt, särskilt vad gäller ett eventuellt samband mellan den påstådda produktionsökningen och efterfrågeläget. Samtidigt bekräftar sökandens argument att utjämningstullar gällde mot export av ett antal stålprodukter från Kina att de kinesiska stålproducenterna faktiskt kunde dra fördel av stöd.
(32)
Följaktligen kan sökandens argument att den kinesiska stålmarknaden inte är snedvriden inte godtas, och det konstateras slutgiltigt att bedömningen om marknadsekonomisk status inte bör ändras och att Power Team inte bör beviljas marknadsekonomisk status.
2.2 Individuell behandling
(33)
Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(34)
Förutom att sökanden ansökte om marknadsekonomisk status, begärde man också individuell behandling för det fall man inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.
(35)
Undersökningen visade att sökanden uppfyllde alla ovanstående kriterier och att Power Team därför bör beviljas individuell behandling.
2.3 Normalvärde
(36)
Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska det för import från länder som inte har marknadsekonomi och, i den mån marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som avses i artikel 2.7 b fastställas ett normalvärde på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.
(37)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att återigen använda Turkiet, det jämförbara landet i den ursprungliga undersökningen, som lämpligt jämförbart land för bestämning av normalvärde för Kina, men ingen turkisk tillverkare samarbetade under översynen. Däremot visades samarbetsvilja av en ukrainsk exporterande tillverkare, som var föremål för en parallell undersökning i en annan översyn. De berörda parterna underrättades om detta och inga synpunkter som motsatte sig valet av Ukraina som jämförbart land inkom i detta skede.
(38)
Eftersom det inte fanns några uppenbara skäl att inte välja Ukraina som ett jämförbart land, särskilt eftersom ingen annan tillverkare i tredjeland var samarbetsvillig, bestämdes normalvärdet enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av styrkta uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.
(39)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen konstaterades att volymen på den samarbetsvilliga tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten i det jämförbara landet var representativt i jämförelse med sökandens exportförsäljning till EU. För alla exporterade produkttyper befanns dessutom den jämförbara inhemska försäljningen (vid behov justerad för fysiska egenskaper) representativ, eftersom dess försäljningsvolym uppgick till minst 5 % av motsvarande exportvolym till EU.
(40)
Därefter undersökte kommissionen, för var och en av de typer av strykbrädor som sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden, om den inhemska försäljningen i det jämförbara landet kunde anses ha ägt rum vid normal handel. För detta ändamål fastställdes hur stor andel av försäljningen av denna typ av strykbräda till oberoende kunder som varit lönsam.
(41)
Inhemska försäljningstransaktioner ansågs lönsamma om priset per enhet för en viss produkttyp motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden för varje produkttyp som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet under undersökningsperioden.
(42)
I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.
(43)
I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.
(44)
Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att om lönsam försäljning skulle utgöra mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för en viss typ borde ett konstruerat normalvärde användas i stället.
(45)
Här kan påpekas att en situation där mindre än 10 % av försäljningen var lönsam inte uppkom under denna undersökning. Praxis att automatiskt konstruera ett normalvärde i sådana situationer är dessutom inte längre tillämplig.
2.4 Exportpris
(46)
I samtliga fall såldes den berörda produkten på export till oberoende kunder i unionen via icke-närstående försäljningsföretag i Kina, varför exportpriset fastställdes enligt artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas för produkten när den säljs på export till EU.
(47)
Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att exportpriset borde fastställas på grundval av det icke-närstående kinesiska försäljningsföretagets fakturerade pris till oberoende kunder i EU, och inte som faktiskt skedde på grundval av det pris som betalats eller ska betalas för produkten när Power Team säljer den till det icke-närstående kinesiska försäljningsföretaget för export. Den metoden skulle dock inte överensstämma med artikel 2.8 i grundförordningen, enligt vilken den första oberoende transaktionen ska tjäna som grund för bestämning av exportpriset när produkter säljs på export. Detta argument måste följaktligen avvisas.
2.5 Jämförelse
(48)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta avseende beaktades fysiska egenskaper, transportkostnader, försäkring, hanteringskostnader och kreditkostnader när så var tillämpligt och motiverat. Eftersom exportpriset fastställts uteslutande på grundval av inhemsk försäljning till kinesiska försäljningsföretag för export, saknades anledning att beakta skillnader i beskattning, eftersom normalvärdet också fastställdes på grundval av inhemsk försäljning i det jämförbara landet där liknande beskattningsregler gäller. Både normalvärde och exportpris beräknades därför exklusive moms.
(49)
Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att grupperingen av produkttyper (som genomfördes för jämförelsens skull) föranledde tvivel kring prisjämförelsens riktighet.
(50)
I detta avseende bör noteras att grupperingen av produkttyper under översynen var identisk med grupperingen under den ursprungliga undersökningen och ansågs nödvändig för att öka jämförbarheten mellan de produkter som Power Team sålde för export till unionen och dem som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet. Vidare noteras att sökanden inte underbyggde detta påstående, bland annat i fråga om varför den aktuella grupperingen (som förklarades i den särskilda handling med utlämnande av uppgifter som kom sökanden till del) skulle vara olämplig. Följaktligen avvisas påståendet.
2.6 Dumpningsmarginal
(51)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.
(52)
Power Teams dumpningsmarginal, utryckt som andel av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, befanns vara 39,6 %.
3. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR
(53)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående natur.
(54)
I detta avseende erinras om att sökanden fick avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status under den ursprungliga undersökningen, eftersom oegentligheter i dess redovisningsrutiner konstaterades. Under översynen befanns Power Team uppfylla detta kriterium. Som sagts ovan uppfyllde dock inte sökanden det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Vad marknadsekonomisk status anbelangar har alltså läget inte ändrats för sökanden.
(55)
De uppgifter som samlats in och kontrollerats under undersökningen (dvs. sökandens individuella priser för export till EU och ett normalvärde fastställt med Ukraina som ett jämförbart land) utmynnade dock i en högre dumpningsmarginal. Förändringen anses signifikant och en fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån skulle inte längre vara tillräcklig för att motverka dumpning.
4. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(56)
Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man ändra den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Power Team till 39,6 %.
(57)
Beträffande resttullsatsen erinras om att det rådde brist på samarbetsvilja under den ursprungliga undersökningen. Därför sattes tullsatsen för icke-samarbetsvilliga företag på en nivå som motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de mest sålda produkttyperna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade den högsta dumpningsmarginalen. Om samma metod tillämpas med beaktande av relevanta uppgifter från sökanden måste resttullsatsen ändras till 42,3 %.
(58)
De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera en ändring av förordning (EG) nr 452/2007, och gavs tillfälle att yttra sig. Parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och de slutgiltiga undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 452/2007 ska ändras på följande sätt:
-
Posten rörande Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou i tabellen i artikel 1.2 ska ersättas med följande:
Land
Tillverkare
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Posten rörande alla övriga företag i Kina i tabellen i artikel 1.2 ska ersättas med följande:
Land
Tillverkare
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Alla övriga företag
42,3
A999
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 mars 2010