NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 402/2012
av den 10 maj 2012
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aluminiumradiatorer med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
Med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 12 augusti 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av aluminiumradiatorer med ursprung i Folkrepubliken Kina.
(2)
Förfarandet inleddes efter klagomål från International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl - nedan kallad klaganden), som företrädde en betydande del, i detta fall över 25 procent, av unionens samlade produktion av aluminiumradiatorer. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt den klagande, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina, tillverkare i det jämförbara landet, importörer, distributörer och andra parter som såvitt känt var berörda, samt företrädare för Folkrepubliken Kina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Den klagande, andra tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Kina, importörer och distributörer lämnade synpunkter. Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal tillverkare, importörer och exporterande tillverkare i unionen angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande planerades, enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads samtliga tillverkare och importörer i unionen att ge sig till känna hos kommissionen och, i enlighet med tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (se definitionen i avsnitt 3 nedan) under undersökningsperioden (juli 2010-juni 2011).
(6)
För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda samt till myndigheterna i Folkrepubliken Kina. Endast en grupp företag, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd och Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (nedan kallad Sirakoncernen) svarade och begärde marknadsekonomisk status. Begäran om individuell behandling mottogs från Zhejiang Flyhigh Metal Products Co. Ltd och Metal Group Co. Ltd.
(7)
Vad gäller tillverkare i unionen och såsom vederbörligen förklaras i skäl 24, lämnade åtta tillverkare i unionen den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fyra unionstillverkare utifrån deras försäljnings- och produktionsvolym, storlek och geografiska belägenhet i unionen.
(8)
Såsom anges i skäl 27 lämnade endast tre icke-närstående importörer de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå stickprovet. Två av dessa importörer importerade/köpte emellertid inte den berörda produkten. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer ansågs därför ett stickprovsförfarande inte längre var nödvändigt.
(9)
Såsom anges i skäl 28 inkom 18 exporterande tillverkare i Kina med de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå stickprovet. På grundval av den information som hade lämnats av de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut två exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen.
(10)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina, de fyra unionstillverkarna som ingick i stickprovet, de samarbetsvilliga importörerna i unionen och till Europeiska konsumentorganisationen BEUC, med begäran om att sända användarnas frågeformulär till anslutna företag.
(11)
Svar mottogs från de två exporterande tillverkarna i Kina som ingick i stickprovet, från de fyra unionstillverkarna som ingick i stickprovet och en icke närstående importör. Ingen av användarna svarade på frågeformuläret.
(12)
En begäran om individuell granskning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen erhölls dessutom från en grupp närstående exporttillverkare. Granskningen av dessa krav på det preliminära stadiet skulle ha varit alltför betungande att genomföra. Ett beslut om huruvida individuell granskning kommer att beviljas denna grupp av företag kommer att fattas på det definitiva stadiet.
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i unionen
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien
Importörer i unionen
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen
Exporterande tillverkare i Kina
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (”Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Undersökningsperiod
(14)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2010 till och med den 30 juni 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(15)
Den berörda produkten är aluminiumradiatorer och element eller sektioner som sådana radiatorer består av, oavsett om elementen eller sektionerna är sammansatta eller inte, med undantag av elradiatorer samt element och sektioner av dessa (nedan kallad den berörda produkten). Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 och ex 7616 99 90.
(16)
Produktdefinitionen bestreds av Sirakoncernen baserat på en påstådd skillnad mellan de två produktionsprocesser som används för att tillverka radiatorer. Inom Sirakoncernen finns två kinesiska exporttillverkare varav den ena använde sig av pressgjutning och det andra företaget tillämpade strängpressning. Sirakoncernen hävdade att strängpressningsmetoden skulle uteslutas från definitionen av den berörda produkten på grund av påstådda skillnader i fysiska och tekniska egenskaper, råvaror, produktionskostnader och försäljningspriser och på grund av att strängpressningsmetoden är ovanlig inom EU och i Kina.
(17)
En annan kinesisk part, den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (CCCME) begärde klargörande av frågan på grund av skillnaderna i kostnader och priser för radiatorer som tillverkats med hjälp av de två produktionsteknikerna.
(18)
Även om det föreligger mindre skillnader är det i detta sammanhang uppenbart att oavsett vilken av de båda tillverkningsmetoderna som används har radiatorerna samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och används på samma sätt. Radiatorer som tillverkas genom någon av metoderna är i hög grad utbytbara. Dessa grundläggande egenskaper är huvudsakligen lätthet, låg termisk tröghet och hög värmeledningsförmåga. Skillnader i kostnader och priser och det faktum att strängpressningstekniken kan innefatta användning av obetydligt olika aluminiumlegeringar förändrar inte dessa grundläggande egenskaper. När det gäller prisjämförelser redovisas alla skillnader korrekt i det jämförelsesystem för produkttyper som används i denna undersökning (PCN-systemet) vilket innebär att endast likvärdiga jämförelser görs.
(19)
Aluminiumradiatorer bör dessutom betraktas som en enda produkt oavsett tillverkningsmetod eftersom de säljs via samma försäljningskanaler och eftersom slutanvändarnas och konsumenternas uppfattning om dem är att de är tillverkade av aluminium (med välkända egenskaper enligt ovan) snarare än att de skiljer sig åt på grund av produktionsmetod. Mot bakgrund av detta avvisades dessa framställningar.
(20)
CCCME protesterade även mot att radiatorer av stålplåt eller till och med gjutjärn inte ingår i den berörda produkten. Även om dessa produkter används på liknande sätt har de olika grundläggande fysiska och tekniska egenskaper eftersom den grundläggande råvaran (aluminiumlegering) har ersatts av stål eller järn som har andra fysiska och tekniska egenskaper när det gäller vikt, termisk tröghet och ledningsförmåga. Alltså avvisas kravet.
(21)
CCCME lämnade också ytterligare kommentarer rörande hänvisningar i klagomålet till försäljning via vad man kallade ”anbudsförfaranden”. Kommentarerna visade att man antog att det rörde sig om offentlig upphandling. De anbudsförfaranden som det hänvisades till i klagomålet gällde emellertid sedvanlig affärsverksamhet där en inköpare av radiatorer i EU ber potentiella leverantörer att ange priser innan en order läggs. Ingen kinesisk import som användes i beräkningarna berördes av någon offentlig upphandling.
(22)
CCCME kommenterade även hänvisningar i klagomålet till ”designradiatorer” och antog att dessa radiatorer inte ingår i definitionen av produkten. Dessa kommentarer byggde återigen på ett missförstånd eftersom definitionen av produkten inte utesluter dessa radiatorer. Dessa kommentarer avvisades därför.
2. Likadan produkt
(23)
Undersökningen har visat att aluminiumradiatorer som tillverkas i och exporteras från Kina och aluminiumradiatorer som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden och de anses därför som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. STICKPROVSFÖRFARANDE
1. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(24)
Eftersom ett stort antal unionstillverkare tycktes vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställande av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(25)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Urvalet bestod av fyra av de åtta unionstillverkare som var kända som tillverkare av den likadana produkten innan undersökningen inleddes, och de hade valts ut på grundval av sin försäljningsvolym, storlek och geografiska läge i unionen. De stod för 66 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av de handlingar som de kan begära att få se och att inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. En berörd part begärde att även produktionsvolym skulle beaktas vid urvalet av stickprov. Stickprovet ändrades i enlighet med begäran. Ingen berörd part invände mot det slutliga stickprovet som utgjordes av fyra företag.
2. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(26)
Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kan beröras av förfarandet förutsågs ett stickprovsförfarande för importörer i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(27)
Endast tre icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och gick med på att samarbeta. Eftersom två av dessa importörer inte rapporterade import eller köp av den aktuella produkten bedömdes stickprovsförfarandet inte längre som nödvändigt.
3. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(28)
Totalt 18 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå stickprovet. Dessa företag exporterade omkring 5 miljoner element (3) eller något mindre än 50 % av den kinesiska exporten till EU-marknaden under undersökningsperioden. På grundval av de upplysningar som erhållits från dessa parter valde kommissionen ut ett stickprov av två exporterande tillverkare med den största representativa volymen när det gäller produktion, försäljning och export som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. De två exporterande tillverkarna, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. och Metal Group Co., Ltd., stod för omkring 62 % av försäljningsvolymen hos de 18 exporterande tillverkarna som lämnade in uppgifter för stickprovet.
(29)
En grupp exporterande tillverkare (Sirakoncernen) protesterade mot att de uteslutits från stickprovet på grundval av att de tillverkade en viss typ av radiatorer (med hjälp av strängpressningsmetoden) och att representativiteten för stickprovet skulle öka om de ingick i stickprovet. Det krävdes emellertid ingen ytterligare deltagare eftersom det ursprungliga stickprovet ändå motsvarade över 60 % av den export som redovisats av de samarbetsvilliga företagen. Stickprovet måste inte heller omfatta alla typer av den aktuella produkten. Kravet att Sirakoncernen skulle ingå i stickprovet avvisades därmed och det ursprungliga stickprovet bekräftades.
D. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status och individuell behandling
1.1. Marknadsekonomisk status
(30)
Vid antidumpingsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i denna artikel för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(31)
De två exporterande tillverkarna i stickprovet begärde emellertid endast individuell behandling. Inget avseende fästes därför vid kriterierna för marknadsekonomisk status.
1.2. Individuell behandling
(32)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall när företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, i annat fall måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(33)
De exporterande tillverkare som ingick i stickprovet krävde båda individuell behandling. Båda kraven undersöktes. Undersökningen visade att de företag som ingick i stickprovet uppfyllde alla villkor i artikel 9.5 i grundförordningen.
(34)
De båda exporterande tillverkarna beviljades därför individuell behandling.
2. Jämförbart land
(35)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(36)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Ryssland som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(37)
Inga synpunkter inkom om Ryssland som föreslaget jämförbart land. Ingen av de berörda parterna föreslog något alternativ till tillverkare av liknande produkter i jämförbart land utöver de som angivits i klagomålet under undersökningen.
(38)
Ingen samarbetsvilja visades från Rysslands sida, trots att alla kända ryska tillverkare kontaktades upprepade gånger under undersökningen och erhöll frågeformuläret för jämförbart land.
(39)
Kommissionen försökte identifiera ytterligare tillverkare i tredjeländer genom egna efterforskningar.
(40)
Skrivelser och frågeformulär sändes därför till alla kända tillverkare i övriga tredjeländer (Turkiet, Iran, Kroatien, Indien, Sydafrika och Schweiz). Trots uppföljningsåtgärder visades emellertid ingen samarbetsvilja.
(41)
Som framgår av skälen 38, 39 och 40 fann man vid undersökningen inte några andra tredjeländer med marknadsekonomi som kunde användas som jämförbart land i denna undersökning. Eftersom det inte fanns några andra tredjeländer med marknadsekonomi drogs i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen därför preliminärt slutsatsen att det inte var möjligt att fastställa normalvärdet för tillverkarna som ingick i stickprovet baserat på de inhemska priserna eller konstruerade normalvärden i ett tredjeland med marknadsekonomi eller ett sådant tredjelands pris vid försäljning till andra länder, inklusive till unionen, och att det därför var nödvändigt att fastställa normalvärdet utifrån någon annan rimlig grund, i detta fall på grundval av de priser som för närvarande betalas eller kan betalas i unionen för en likadan produkt. Detta betraktades som lämpligt på grund av avsaknaden av samarbete enligt ovan men även på grund av EU-marknadens storlek, förekomsten av import och den starka inhemska konkurrensen på EU-marknaden för produkten.
3. Normalvärde
(42)
Eftersom de två företag som ingick i stickprovet inte begärde marknadsekonomisk status fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporttillverkare, enligt skäl 41, på grundval av de priser som faktiskt betalades eller kunde betalas i unionen för en liknande produkt. Efter att detta val gjorts beräknades normalvärdet på grundval av de uppgifter som kontrollerats på platsen hos de unionstillverkare som ingick i stickprovet som anges i skäl 13.
(43)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen i EU av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ. Unionstillverkarnas försäljning inom unionen av den likadana produkten konstaterades vara representativ i förhållande till den export av den berörda produkten till unionen som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovsförfarandet.
(44)
Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam EU-försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna inom EU ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Analysen visade att försäljningen inom EU av vissa produkttyper var lönsam, dvs. att nettoförsäljningspriset överskred den beräknade produktionskostnaden per enhet.
(45)
Normalvärdet för respektive produkttyp baserades på det faktiska försäljningspriset (fritt fabrik) för lönsam försäljning och på ett konstruerat normalvärde för icke lönsam försäljning.
(46)
Normalvärdet togs fram genom att produktionskostnaden för tillverkaren i EU ökades med deras försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på 4,43 % på grundval av faktiska uppgifter beträffande produktionen och försäljningen vid normal handel med den likadana produkten från EU-tillverkaren.
4. Exportpriser
(47)
Eftersom de exporterande tillverkarna i urvalet beviljades individuell behandling och genomförde exportförsäljningen till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
5. Jämförelse
(48)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar gjordes för indirekta skatter, frakt- och försäkringskostnader, förpackningskostnader samt hanterings- och kreditkostnader i de fall där dessa ansågs vara skäliga, korrekta och kunde beläggas.
(49)
För en av de exporterande tillverkarna var det uppenbart att företaget inte hade klassificerat den berörda produkten korrekt när systemet användes enligt kraven i frågeformuläret. En av specifikationerna för den berörda produkten gällde radiatorernas värmeutveckling. Företaget hade emellertid inte bevisning för att stödja den värmeutveckling som redovisades för dess exporterade modeller. Den värmeutveckling som faktiskt redovisades var inte korrekt och motsvarade inte andra specifikationer såsom vikt och mått. Det var därför nödvändigt att använda endast de återstående specifikationerna i jämförelsesyfte.
(50)
När PCN-systemet användes för att klassificera produkttyper förelåg en hög grad av matchning för en exporttillverkare som ingick i stickprovet. För andra exporttillverkare som ingick i stickprovet användes en liknande teknik eftersom inga direkta matchningar kunde identifieras. När den liknande tekniken användes redovisades detaljerna för den berörda parten.
6. Dumpningsmarginaler
(51)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de exporttillverkare som ingick i stickprovet baserat på jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset uttryckt som en andel av cif vid unionens gräns, före tull.
(52)
Ett vägt genomsnitt av dessa två dumpningsmarginaler beräknades för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet.
(53)
Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg (under 50 %) anses det lämpligt att den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla övriga exporttillverkare i Kina baseras på de samarbetsvilliga exportörernas mest dumpade transaktioner till en särskild kund.
(54)
Den preliminära dumpningsmarginalen som upprättas på detta sätt, uttryckt som en procentuell andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, är som följer:
Tabell 1
Företag
Status
Dumpningsmarginal
Zhejiang Flyhigh
IT
23,0 %
Metal Group Co., Ltd.
IT
70,8 %
Övriga samarbetsvilliga företag
32,5 %
Landsomfattande dumpningsmarginal
76,6 %
E. SKADA
1. Unionens totala produktion
(55)
All tillgänglig information om unionstillverkarna, inklusive information som anfördes i klagomålet och uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade enkätsvaren från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning.
(56)
Aluminiumradiatorer tillverkades av åtta tillverkare i unionen under undersökningsperioden. All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och senare, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.
(57)
På grundval av detta beräknades att unionens sammanlagda tillverkning, i antal element, uppskattades till omkring 64 miljoner under undersökningsperioden. Alla de unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.
2. Förbrukningen i EU
(58)
Eurostats importstatistik kunde inte användas i undersökningen eftersom KN-nummer för aluminiumradiatorer även innefattar andra aluminiumprodukter, exempelvis elradiatorer.
(59)
Förbrukningen i unionen fastställdes därför på grundval av de uppgifter som ingick i klagomålet rörande framför allt unionsindustrins försäljningsvolym i unionen och import som genomförts av exporterande tillverkare i Kina. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades mot erhållna svar på frågeformuläret i stickprovet och de uppgifter som erhölls och kontrollerades i lokalerna hos de unionstillverkare som ingick i stickprovet samt exporterande tillverkare i Kina.
(60)
På denna grundval konstaterades förbrukningen i unionen ha utvecklats enligt följande:
Tabell 2
2008
2009
2010
UP
Förbrukning i unionen (element)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009=100)
114
100
96
109
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(61)
Den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden sjönk med 3,8 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 sjönk den med omkring 12 %, i enlighet med de internationella negativa effekterna av den ekonomiska krisen, och därefter sjönk förbrukningen med ytterligare 3,7 %. Den återhämtade sig emellertid från 2010 till undersökningsperioden, när den ökade med 13,5 %, men nådde inte den ursprungliga nivån från 2008. Tabellen ovan visar också att förbrukningen sjönk med 9 % under perioden från 2009 till undersökningsperioden.
3. Import från det berörda landet
(62)
Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 3
2008
2009
2010
UP
Importvolym från Kina (element)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009=100)
86
100
114
152
Marknadsandel
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009=100)
75
100
119
139
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(63)
Trots förbrukningens utveckling ökade importvolymen från Kina med hela 77 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var kontinuerlig och var som högst mellan 2010 och undersökningsperioden (+ 33 %). De kinesiska exporttillverkarnas marknadsandel visar också en stadigt ökande utveckling under skadeundersökningsperioden, och steg från 13 % år 2008 till 24 % under undersökningsperioden. Denna utvecklingstendens ska betraktas mot bakgrund av den övergripande konsumtionsnedgången med 3,8 % under samma period.
3.1. Priser för importen och prisunderskridande
Tabell 4
Import från Kina
2008
2009
2010
UP
Genomsnittspris i euro/element
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009=100)
125
100
125
123
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(64)
Av tabellen ovan framgår att genomsnittspriset på import från Kina sjönk något under skadeundersökningsperioden. I ett första steg, mellan 2008 och 2009, minskade det med hela 20 %, för att sedan stiga med 25 % mellan 2009 och 2010. Slutligen sjönk det igen i slutet av skadeundersökningsperioden.
(65)
Undersökningen visade också att importpriserna från Kina genomgående låg under unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden. Prisnedgången under 2009 sammanföll med en kraftig ökning av Kinas marknadsandel från 13 % till 17,3 % av unionsmarknaden och det konstanta prisunderskridandet förklarar den stadiga ökningen av de kinesiska exporttillverkarnas marknadsandel framför allt mellan 2009 och undersökningsperioden.
(66)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter import.
(67)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 6,1 % bland de kinesiska exporttillverkarna.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1. Inledande anmärkningar
(68)
Som redan nämnts i skälen 24 och 25 användes stickprov för undersökningen av den eventuella skada som vållats unionsindustrin. Det bör påpekas att en av de unionstillverkare som ingick i stickprovet började tillverka aluminiumradiatorer först 2009. För att man skulle få en sammanhängande analys av tendenserna under skadeundersökningsperioden, ansågs det lämpligt att använda år 2009 som riktmärke för skadeanalysen, nämligen index 100. För att få en fullständig bild tog man också fram ett index för 2008 på grundval av tillgängliga uppgifter.
(69)
De uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats av de fyra EU-tillverkarna i stickprovet användes för fastställande av mikroindikatorer såsom enhetspris, enhetskostnad, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och lager. Index för 2008 fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter för de tre befintliga tillverkarna 2008 som jämfördes med uppgifterna för samma tre tillverkare 2009 (index 100).
(70)
Uppgifterna för de åtta unionstillverkarna av aluminiumradiatorer använde man för att fastställa makroindikatorer såsom unionsindustrins produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och sysselsättning. Index för 2008 fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter för de sju befintliga tillverkarna 2008 som jämfördes med tillgängliga uppgifter för samma sju tillverkare 2009 (index 100).
(71)
När det gäller artikel 3.5 i grundförordningen innefattar granskningen av unionsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden en bedömning av alla fastställda ekonomiska faktorer som anges i artikeln.
4.2. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
2008
2009
2010
UP
Produktionsvolym (element)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009=100)
116
100
108
115
Tillverkningskapacitet (element)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitetsutnyttjande
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(72)
All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet, de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i stickprovet användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under skadeundersökningsperioden.
(73)
Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade under skadeundersökningsperioden. Till följd av den vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt under 2009 för att därefter återhämta sig under 2010 och under undersökningsperioden. Produktionen var fortsatt relativt stabil mellan 2009 och undersökningsperioden trots en ökad förbrukning på 9 %. Produktionsnivån är dessutom beroende av unionsindustrins exportverksamhet, som låg på en fortsatt hög nivå under hela skadeundersökningsperioden.
(74)
Trots den begränsade minskningen av förbrukningen sjönk kapacitetsutnyttjandet från 70 % under 2008 till 60 % under undersökningsperioden. Det var fortsatt relativt stabilt under perioden mellan 2009 och undersökningsperioden.
4.3. Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 6
2008
2009
2010
UP
Försäljningsvolym (element)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009=100)
119
100
93
100
Marknadsandel
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009=100)
105
100
96
92
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(75)
Unionsindustrins försäljningsvolym sjönk med 16 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen sjönk kontinuerligt från 87 % under 2008 till 76 % under undersökningsperioden. Under 2009 sjönk unionsindustrins försäljningsvolym med 16 % och följaktligen förlorade den mer än fyra procentenheter marknadsandelar. Under 2010 minskade försäljningsvolymen med ytterligare 7 % och marknadsandelen sjönk från 82,7 % till 79,5 %. Trots en ökad konsumtion under undersökningsperioden (+ 13,5 %) sjönk unionsindustrins marknadsandel ytterligare till 76 %. Den kunde därför inte utnyttja den stigande förbrukningen eller återta delar av de tidigare förlorade marknadsandelarna.
4.4. Tillväxt
(76)
Under skadeundersökningsperioden framkom att förbrukningen i unionen minskat något med 3,8 %, medan unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel minskade avsevärt, med 15,9 % respektive 12,6 % under samma period. Samtidigt ökade importen från Kina kraftigt med 76,9 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av detta minskade även unionsindustrins marknadsandel med 11 procentenheter under samma period.
4.5. Sysselsättning
Tabell 7
2008
2009
2010
UP
Antal anställda
1 598
1 642
1 641
Index (2009=100)
102
100
103
103
Produktivitet (enhet/anställd)
Index (2009=100)
114
100
105
112
Källa: Uppgifter från klagomålet och svar på frågeformuläret
(77)
Antalet anställda ökade något under skadeundersökningsperioden men detta ledde i sin tur till en nedgång i produktiviteten. Det bör emellertid noteras att den uppåtgående trenden när det gäller sysselsättning endast beror på att ett av företagen i stickprovsundersökningen, nämligen det minsta, började sin tillverkning först 2009. I annat fall hade utvecklingen av sysselsättningen varit negativ.
(78)
Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft, mätt som produktion per anställd person per år, minskade något under skadeundersökningsperioden. Den nådde sin lägsta nivå under 2009 och började därefter återhämta sig när man närmade sig undersökningsperioden, men nådde inte de ursprungliga nivåerna. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade produktiviteten med 12 %.
4.6. Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet och produktionskostnader
Tabell 8
2008
2009
2010
UP
Enhetspris i EU till icke-närstående kunder
(euro per element)
5,31
5,47
5,62
Index (2009=100)
113
100
103
106
Enhetskostnad euro/element
4,92
5,34
5,61
Index (2009=100)
113
100
109
114
Källa: Svar på frågeformulär från tillverkare som ingick i stickprovet
(79)
Trenden för genomsnittliga försäljningspriser visar en betydande minskning med 6 % under skadeundersökningsperioden. I enlighet med en ökad förbrukning och återhämtning på marknaden återhämtade sig priserna med 6 % under perioden från 2009 till undersökningsperioden, men nådde inte 2008 års nivå.
(80)
Samtidigt sjönk den relativa kostnaden för att tillverka och sälja en liknande produkt något under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrin var långtifrån lönsam under 2010 och under undersökningsperioden. Under 2009 motsvarade minskningen av kostnaderna på 11,5 % en lika stor sänkning av försäljningspriserna, men under 2010 och under undersökningsperioden ökade unionsindustrins kostnader kraftigt och den kunde endast höja sina priser något för att täcka de extra kostnaderna. Detta ledde till ytterligare förlust av lönsamhet och marknadsandel eftersom unionsindustrins priser hela tiden var högre än de kinesiska importpriserna.
4.7. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 9
2008
2009
2010
UP
Lönsamhet vid försäljning i EU (i procent av nettoförsäljningen)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009=100)
99
100
32
2
Kassaflöde
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009=100)
112
100
51
3
Investeringar (euro)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009=100)
165
100
78
58
Räntabilitet
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009=100)
73
100
43
4
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet
(81)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt för den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden, och även perioden från 2009 fram till undersökningsperioden, sjönk unionsindustrins lönsamhet dramatiskt och nådde nätt och jämt nollresultat.
(82)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, följde i stor utsträckning den negativa lönsamhetsutvecklingen. Den lägsta nivån nåddes under undersökningsperioden. Samtidigt minskade räntabiliteten från 36 % år 2008 till 2 % under undersökningsperioden.
(83)
Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins möjligheter att investera i sin verksamhet och underminerade dess utveckling. Unionsindustrin lyckades göra stora investeringar i början av skadeundersökningsperioden och moderniserade sin maskinpark för en effektivare tillverkning, men investeringarna sjönk därefter stadigt med 64,7 % under återstoden av skadeundersökningsperioden.
4.8. Lager
Tabell 10
2008
2009
2010
UP
Unionsindustrins utgående lager Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Källa:
Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet
(84)
Lagernivån för den unionsindustri som ingick i urvalet ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Under 2009 minskade utgående lager med 27 % för att under 2010 och under undersökningsperioden stiga med 30,8 % respektive 128,4 %.
5. Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek
(85)
Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning ovan. Alla marginaler som har fastställts översteg väsentligt miniminivån. Med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden dessutom inte heller anses vara försumbar.
6. Slutsats om skada
(86)
Undersökningen visade att de flesta skadeindikatorerna rörande unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller inte utvecklades i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Denna observation gäller särskilt för perioden från 2009 fram till slutet av undersökningsperioden.
(87)
Under skadeundersökningsperioden, i en situation där förbrukningen sjönk, ökade importvolymen från Kina betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 16 % och marknadsandelen minskade från 87 % år 2008 till 76 % under undersökningsperioden. Till och med när förbrukningen återhämtade sig med 9 % från 2009 till undersökningsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att sjunka ytterligare. Unionsindustrin klarade inte att återvinna sin förlorade marknadsandel mot bakgrund av den betydande ökningen av dumpad lågprisimport från Kina till EU:s marknad, vilken steg under hela skadeundersökningsperioden, till priser som konstant underskred unionsindustrins priser.
(88)
Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.
(89)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(90)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Folkrepubliken Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Den dumpade importens verkningar
(91)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 3,8 % under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med omkring 77 % och deras marknadsandel ökade från 13 % år 2008 till 24 % under undersökningsperioden. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym med 16 % och marknadsandelen minskade från 87 % år 2008 till 76 % under undersökningsperioden.
(92)
Under perioden från 2009 fram till undersökningsperioden ökade unionens förbrukning med 9 % medan unionsindustrins marknadsandel återigen sjönk, jämfört med en årlig ökning av den dumpade importen från Kina med 52 % under samma period.
(93)
När det gäller prispress bör det betonas att under 2009 sjönk de genomsnittliga importpriserna från Kina med 20 % vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser avsevärt med omkring 11,5 %. Under 2010 och under undersökningsperioden försökte unionsindustrin höja sina priser på grund av ökade kostnader. Det resulterade i ytterligare förlust av marknadsandelar, eftersom unionsindustrins priser var konstant högre än priserna på dumpad import från Kina. Situationen ledde framför allt till en avsevärd försämring av unionsindustrins lönsamhet, försäljningsvolym och marknadsandel.
(94)
Priserna på dumpad import från Kina sjönk under skadeundersökningsperioden. Även om importpriserna från Kina ökade med 23 % under perioden från 2009 till undersökningsperioden var de konsekvent betydligt lägre än unionsindustrins försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, särskilt under undersökningsperioden, och unionsmarknadens priser bibehölls därför.
(95)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av dumpad import från Kina till priser som konstant underskrider unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, vilken framför allt återspeglas i dess svaga ekonomiska situation, den minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen samt försämringen av så gott som alla skadeindikatorer.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Import från tredjeländer
(96)
Såsom förklaras i skäl 58 kan inte Eurostats importstatistik användas i denna undersökning eftersom de KN-nummer som omfattar aluminiumradiatorer och element eller sektioner som sådana radiatorer består av, innefattar alla slags aluminiumprodukter. I brist på annan tillförlitlig information fastställdes på grundval av klagomålet att det utöver Folkrepubliken Kina inte fanns något annat land utanför EU som tillverkade och exporterade aluminiumradiatorer till EU under skadeundersökningsperioden.
3.2. Ekonomisk kris
(97)
Den ekonomiska krisen förklarar delvis den minskade förbrukningen i unionen, framför allt under 2009 och 2010. Det är emellertid värt att notera att i en situation med sjunkande förbrukning under skadeundersökningsperioden och i en situation med stigande förbrukning under perioden mellan 2009 och undersökningsperioden, fortsatte volymen dumpad import från Kina till priser som underskred unionsindustrins att öka på unionens marknad.
(98)
Den dumpade lågprisimportens resultat kontrasterar mot unionsindustrins. Utredningen visade definitivt att från och med 2009 och fram till undersökningsperioden fortsatte unionsindustrins marknadsandel att minska, trots att unionens förbrukning steg i takt med den allmänna ekonomiska återhämtningen. Även om tillverkningsvolymen tenderade att öka fanns ett överskott som fick läggas på lager.
(99)
Under normala ekonomiska förhållanden och om det inte hade funnits någon stark prispress eller stark ökning av dumpade produkter, skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den lägre förbrukningen och sina ökade fasta kostnader per enhet på grund av det minskade kapacitetsutnyttjandet. Undersökningen visar emellertid tydligt att den dumpade importen från Kina har ökat verkan av den ekonomiska nedgången. Inte ens under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde unionsindustrin återhämta sig och återta förlorad försäljningsvolym och den marknadsandel som den förlorat under skadeundersökningsperioden.
(100)
Även om den ekonomiska krisen kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
3.3. Utveckling av unionsindustrins produktionskostnad
(101)
Undersökningen visade att kostnaden för att tillverka aluminiumradiatorer är direkt kopplad till prisutvecklingen på aluminium, den huvudsakliga råvara som används för att tillverka produkten. Även om unionsindustrins produktionskostnad sjönk avsevärt under 2009, såsom framgår av tabell 8, sjönk försäljningspriserna i samma takt. År 2010 och under undersökningsperioden steg kostnaderna mer än försäljningspriserna och medgav därför ingen återhämtning, särskilt när det gäller unionsindustrins lönsamhet. Situationen uppstod när importpriserna på produkter som importeras från Kina konsekvent underskred unionsindustrins.
(102)
I en marknadsekonomi skulle det förväntas att priserna på marknaden regelbundet skulle anpassa sig så att de återspeglar utvecklingen av de olika komponenterna i produktionskostnaden. Detta skedde emellertid inte. Undersökningen bekräftade att dumpad import från Kina vilken underskred unionsindustrins priser fortsatte att sänka priserna på unionsmarknaden och därmed hindra unionsindustrin från att behålla sin marknadsandel och anpassa priserna för att täcka sina kostnader och nå en rimlig lönsamhetsnivå, framför allt under undersökningsperioden.
(103)
Ökningen av råvarupriserna kan därför inte sägas bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, framför allt under undersökningsperioden.
3.4. Exportresultat för den unionsindustri som ingick i stickprovet
Tabell 11
2008
2009
2010
UP
Exportförsäljning räknat i element
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009=100)
126
100
111
94
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet
(104)
Unionsindustrins exportverksamhet utgjorde en viktig andel av dess verksamhet under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins största exportmarknader var huvudsakligen Ryssland och andra östeuropeiska länder, där de sålda produkterna var av relativt lägre kvalitet och därmed billigare jämfört med de radiatorer som såldes på unionsmarknaden.
(105)
Av tabellen ovan framgår att unionsindustrins exportomsättning sjönk under skadeundersökningsperioden. Det kan delvis förklaras av att ökande exportvolymer av aluminiumradiatorer från Kina också fanns på dessa exportmarknader, vilket tillgänglig information tyder på.
(106)
Det är icke desto mindre uppenbart att exportverksamheten gjorde det möjligt för unionsindustrin att uppnå skalfördelar och därmed minska sin totala produktionskostnad. Det kan därför rimligen anses att unionsindustrins exportverksamhet inte kan vara en potentiell orsak till den väsentliga skada som den lidit framför allt under undersökningsperioden. Även om den minskade exportförsäljningen har haft en negativ inverkan på unionsindustrin kan den inte ha varit sådan att den bryter orsakssambandet mellan den skadan och den dumpade lågprisimporten från Kina.
4. Slutsats om orsakssambandet
(107)
Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade avsevärt både volymmässigt och i marknadsandel under skadeundersökningsperioden och även från perioden från 2009 fram till undersökningsperioden. Det konstaterades att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden.
(108)
Ökningen av volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina var kontinuerlig och sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden när unionsindustrin inte kunde återvinna sin förlorade marknadsandel och lönsamhet, och andra finansiella indikatorer såsom kassaflöde och räntabilitet nådde sina lägsta nivåer.
(109)
Analysen av andra kända faktorer, däribland den ekonomiska krisen, visade att dessa faktorers eventuella negativa inverkan inte kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.
(110)
På grundval av ovanstående analys där man har lokaliserat och avskilt verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från de skadevållande verkningarna av den dumpade exporten, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(111)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den aktuella produkten.
2. Unionsindustrins intresse
(112)
Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Om åtgärder inte införs förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins situation oundviklig.
(113)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden och att det blir möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser på den undersökta produkten så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.
(114)
Om inga åtgärder införs finns det risk att unionsindustrin förlorar ytterligare marknadsandelar och fortsätter att göra förlust. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs.
(115)
Den preliminära slutsatsen blir därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
3. Användarnas och importörernas intresse
(116)
Det fanns inga samarbetsvilliga användare i denna undersökning.
(117)
När det gäller importörer var det endast en importör i Polen som samarbetade i utredningen genom att besvara frågeformuläret och acceptera ett kontrollbesök. Importören hade små förluster för den aktuella produkten under undersökningsperioden. Den aktuella produkten utgör emellertid en relativt liten del av företagets totala verksamhet. Införandet av åtgärder har därför sannolikt inte någon större inverkan på företagets totala vinst.
4. Slutsats om unionens intresse
(118)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina.
H. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(119)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(120)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids.
(121)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på den genomsnittliga vinstmarginalen före skatt som de unionstillverkare som ingick i stickprovet uppnådde under 2008. Det anses därför att en vinstmarginal på 7,4 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(122)
På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man justerade det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lade till den ovannämnda vinstmarginalen.
(123)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.
2. Provisoriska åtgärder
(124)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande det lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(125)
På grundval av ovanstående har antidumpningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med dumpningsmarginalerna. De antidumpningstullar som föreslås är följaktligen följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär tull
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Övriga samarbetsvilliga företag
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Landsomfattande dumpningsmarginal
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för undersökningen. Dessa tullsatser är således (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av sådana produkter som har sitt ursprung i Kina och har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland företag som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(127)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (4) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
I. SLUTBESTÄMMELSE
(128)
För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutligt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av aluminiumradiatorer och element eller sektioner som sådana radiatorer består av, oavsett om elementen eller sektionerna är sammansatta eller inte, med undantag av elradiatorer samt element och sektioner av dessa som för närvarande omfattas av KN-nummer ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 och ex 7616 99 90 ((Taric-nummer 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 och 7616999091) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i första stycket och som tillverkas av nedanstående företag fastställs till följande:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Övriga företag
61,4
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2012.