PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 492/2010
av den 3 juni 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. GÄLLANDE ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) och Indonesien (nedan tillsammans kallade de berörda länderna).
2. DEN AKTUELLA UNDERSÖKNINGEN
2.1 BEGÄRAN OM ÖVERSYN
(2)
En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in den 11 december 2008 av Productos Aditivos SA, som är den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen.
(3)
Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.
2.2 INLEDANDE
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde den 10 mars 2009 en undersökning enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet).
2.3 UNDERSÖKNINGSPERIOD
(5)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2005 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3. PARTER SOM BERÖRS AV UNDERSÖKNINGEN
(6)
Kommissionen underrättade officiellt den sökande unionstillverkaren, berörda importörer, leverantörer och användare, de berörda exporterande tillverkarna i Kina och Indonesien samt myndigheterna i de berörda länderna om att översynen hade inletts.
(7)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda, men det var inte någon som lämnade in en sådan begäran till kommissionen.
(8)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla tillverkare i Kina och Indonesien som man visste var berörda. Två företag från Kina som båda tillhörde den Hongkongbaserade gruppen Rainbow Rich Industrial Ltd och två företag från Indonesien förklarade sig villiga att samarbeta och besvarade frågeformuläret om dumpning.
(9)
Ytterligare två kinesiska tillverkare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig tillkänna. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att de företagen inte dumpade på unionsmarknaden. Fang Da Food Additive (Shenzhen) och Fang Da Food Additive (Yan Quan) omfattas följaktligen inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång.
4. KONTROLL AV DE UPPGIFTER SOM INKOMMIT
(10)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
4.1
EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing
-
och det närstående företaget Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkong)
4.2
EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDONESIEN
-
PT Golden Sari (kemisk industri), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
TILLVERKARE INOM UNIONSINDUSTRIN
-
Productos Aditivos SA, Spanien
4.4
ICKE- NÄRSTÅENDE IMPORTÖR/HANDLARE
-
Beneo Palatinit GmbH, Tyskland
4.5
ANVÄNDARE
-
Schweppes International Ltd, Nederländerna
5. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(11)
Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av antidumpningstullar på import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien.
(12)
I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beviljades parterna också en period under vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.
(13)
Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet med detta.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. BERÖRD PRODUKT
(14)
Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00.
(15)
I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har det vid denna översyn bekräftats att natriumcyklamat är en stapelvara som används som livsmedelstillsats, godkänd i Europeiska unionen och i många andra länder som sötningsmedel i mat och dryck med lågt kaloriinnehåll eller för dietiskt bruk. Livsmedelsindustrin använder natriumcyklamat i stor omfattning, såväl som tillsatsmedel som för framställning av lågkalori- och dietsötningsmedel. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin.
2. LIKADAN PRODUKT
(16)
Liksom i den ursprungliga undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Kina och Indonesien och säljs till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av sökanden, eller som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indonesien, som även användes som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för Kina.
(17)
Alla dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
1. INLEDANDE ANMÄRKNINGAR
(18)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningarna enligt den artikeln.
(19)
I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma allmänna metoder som i den ursprungliga undersökningen under förutsättning att omständigheterna inte hade förändrats. För att fastställa sannolikheten för att dumpningen fortsätter eller återkommer, gjordes, i enlighet med sedvanlig praxis, ett stickprov av transaktionerna genom att man använde sig av uppgifter från fyra månader, som alla var den sista månaden i ett kvartal, under översynsperioden. Resultatet kontrollerades genom att man också analyserade flera andra transaktioner. Ingen aktör protesterade mot detta tillvägagångssätt.
(20)
Uppgifter från Eurostat visade att mellan 3 000 och 5 000 ton av den berörda produkten importerades till unionen under översynsperioden. Av dessa kom mer än 90 % från Kina och resten från Indonesien. Det finns praktiskt taget ingen import som registrerades från andra länder.
2. DUMPNING AV IMPORT UNDER UNDERSÖKNINGSPERIODEN
2.1 FOLKREPUBLIKEN KINA
2.1.1 Jämförbart land
(21)
Bortsett från företag som beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(22)
I den föregående undersökningen användes Indonesien som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina.
(23)
Detta val föreslogs av kommissionen i tillkännagivandet om inledande, och ingen berörd part har motsatt sig detta val inom tidsfristerna.
(24)
Priserna i Indonesien ansågs därför vara ett rimligt substitut för priserna i Kina, eftersom Indonesien har en konkurrenskraftig inhemsk marknad, med ökande import från Kina och med minst sex aktiva tillverkare. Det verkar dessutom som om den produkt som berörs av undersökningen bara tillverkas i unionen, Kina och Indonesien. Inga bevis har framkommit om motsatsen i den nuvarande undersökningen.
(25)
Indonesien har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn.
2.1.2 Samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare
2.1.2.1 Inledande anmärkningar
(26)
Såsom anges i skäl 8 samarbetade i denna översyn två tillverkare som tillhör samma Hongkongbaserade företagsgrupp, Rainbow Rich Industries. De stod för mer än hälften av exporten till unionen under översynsperioden. Utan beaktande av tillverkning och försäljningsvolym för de företag som inte omfattas av förfarandet, stod dessa samarbetsvilliga tillverkare för mer än tre fjärdedelar av den sammanlagda kinesiska tillverkningen och nästan hälften av dess kapacitet. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var mer än 80 %. Mot bakgrund av denna samarbetsnivå, användes detaljerade upplysningar från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning från Kina.
(27)
Ett av de samarbetsvilliga företagen, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exporterade betydande kvantiteter till unionen under översynsperioden, medan systerföretaget Jintian Enterprises (Nanjing) inte exporterade till unionen efter införandet av åtgärder. De uppgifter som samlades in i samband med kontrollen på plats av det företag som inte exporterade, Jintian Enterprises (Nanjing), gav emellertid en mer detaljerad insyn i den kinesiska inhemska marknaden, där företaget har en betydande marknadsandel och del av den installerade kapaciteten.
(28)
Under undersökningen hävdade ett kinesiskt företag att det hålls regelbundna möten mellan de största inhemska tillverkarna för att fastställa ett referenspris för den kinesiska inhemska marknaden. Med tanke på dessa tillverkares dominerande ställning, verkar detta arrangemang framgångsrikt hålla kvar de kinesiska inhemska priserna på en ganska hög nivå.
2.1.2.2 Normalvärde
(29)
Normalvärdet för Golden Time Enterprises (Shenzhen) beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden, som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.
2.1.2.3 Exportpris
(30)
Exportpriset för Golden Time Enterprises (Shenzhen) var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning till unionen, efter justering.
2.1.2.4 Prisjämförelse
(31)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, krediter, hantering och förpackning.
2.1.2.5 Dumpningsmarginal
(32)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning förelåg under översynsperioden, och att denna var på en betydligt högre nivå än i den ursprungliga undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns, var mer än 30 % för Golden Time Enterprises.
2.1.3 Andra kinesiska exporterande tillverkare
2.1.3.1 Inledande anmärkningar
(33)
Den övriga importen från Kina stod för mindre än 5 % av förbrukningen i unionen.
(34)
Kommissionen baserade sina slutsatser om de övriga kinesiska exporterande tillverkarna på uppgifter som samlats in i undersökningen och på den officiella statistiken från Eurostat.
2.1.3.2 Normalvärde
(35)
Normalvärdet för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som tillämpades av de indonesiska tillverkarna vid försäljning till oberoende kunder.
2.1.3.3 Exportpris
(36)
Exportpriset för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter gjordes detta genom hänvisning till det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns i enlighet med Eurostats importstatistik för översynsperioden.
2.1.3.4 Prisjämförelse
(37)
Det vägda genomsnittliga exportpriset för de återstående exporterande tillverkarna från Kina jämfördes med det vägda genomsnittliga normalvärdet för de kontrollerade indonesiska tillverkarna, fritt fabrik och i samma handelsled.
(38)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, hantering och förpackning. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, baserades justeringarna på de kontrollerade kostnader som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina hade.
2.1.3.5 Dumpningsmarginal
(39)
Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 35, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 36. De resultat som erhållits på detta sätt tyder på klart fortsatt dumpning under åtgärdernas giltighetstid, med en dumpningsmarginal på mer än 5 %.
2.1.4 Slutsatser om dumpningen från Kina
(40)
Mot denna bakgrund, dras det slutsatsen att dumpningen från Kina har fortsatt under den tid som åtgärderna har tillämpats.
2.2 INDONESIEN
2.2.1 Inledande anmärkningar
(41)
Såsom anges i skäl 8, samarbetade i denna översyn två tillverkare, PT Golden Sari och PT Tunggak Waru Semi. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var på mellan 40 % och 60 % under översynsperioden (4).
(42)
De uppgifter som kommissionen inhämtat visade att det finns ytterligare minst fyra tillverkare av den berörda produkten i Indonesien. Enligt dessa uppgifter stod de samarbetsvilliga tillverkarna för cirka en tredjedel av den sammanlagda indonesiska tillverkningen och kapaciteten. Samarbetet från Indonesiens sida har därför varit lågt i denna översyn.
(43)
Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen, har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de bästa fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter. De behöriga indonesiska myndigheterna underrättades om att artikel 18 tillämpats och varför. Inga synpunkter på detta lämnades in av de indonesiska myndigheterna.
(44)
Av de två samarbetsvilliga företagen, var det bara ett, PT Golden Sari, som exporterade till unionen under översynsperioden. Även om en individuell dumpningsmarginal inte kunde fastställas för PT Tunggak Waru Semi, eftersom detta företag inte exporterade till unionen under översynsperioden, användes företagets uppgifter för att få fram information om bland annat tillverkning, kapacitet och export till marknader i tredjeländer, vilket gav en mer detaljerad insyn i den indonesiska inhemska marknaden och exportmarknaderna.
2.2.2 Samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkare
2.2.2.1 Normalvärde
(45)
Normalvärdet för PT Golden Sari beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.
2.2.2.2 Exportpris
(46)
Exportpriset för PT Golden Sari fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas under översynsperioden vid försäljning till oberoende kunder i unionen.
2.2.2.3 Prisjämförelse
(47)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled.
(48)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, förpacknings- och kreditkostnader.
2.2.2.4 Dumpningsmarginal
(49)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att ingen dumpning från företaget PT Golden Sari hade ägt rum under översynsperioden.
2.2.3 Andra indonesiska exporterande tillverkare
2.2.3.1 Inledande anmärkningar
(50)
På grund av Indonesiens låga nivå av samarbetsvilja (se skäl 43), fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exportörerna på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
2.2.3.2 Normalvärde
(51)
Normalvärdet beräknades som det vägda genomsnittliga normalvärde som beräknats för de två samarbetsvilliga tillverkarna.
2.2.3.3 Exportpris
(52)
I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter fastställdes exportpriset för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exportörerna på grundval av det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns enligt Eurostats importstatistik för översynsperioden.
2.2.3.4 Prisjämförelse
(53)
Det vägda genomsnittliga exportpris till unionen när det gäller Indonesien som man på så sätt fick fram jämfördes på nivån fritt fabrik med det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna.
(54)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, hantering, förpackning och kredit.
2.2.3.5 Dumpningsmarginal
(55)
Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif unionens gräns, var nära 30 %.
2.2.4 Slutsatser om dumpningen från Indonesien
(56)
Mot denna bakgrund, drogs det slutsatsen att de flesta av de indonesiska tillverkarna har fortsatt att dumpa under den tid som åtgärderna har tillämpats.
3. UTVECKLINGEN AV IMPORTEN OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÖRA ATT GÄLLA
(57)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna mot Kina och Indonesien skulle upphävas.
(58)
I syfte att fastställa om det är sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs, undersökte kommissionen tillgängliga uppgifter om exportörernas omständigheter och marknadsvillkor. Analysen gjordes i huvudsak på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter i de samarbetsvilliga tillverkarnas svar på frågeformulären, vilka verifierades under kontrollbesöken. Andra informationskällor har också använts, som till exempel importstatistik från Eurostat och officiell export- och marknadsstatistik från de berörda länderna.
3.1 KINA
3.1.1 Inledande anmärkningar
(59)
Såsom anges i skäl 26, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för mer än tre fjärdedelar av den kinesiska tillverkningen under översynsperioden. På grund av den goda samarbetsviljan, beslöt man att tillförlitliga uppgifter om exporten av den berörda produkten till unionen under översynsperioden kunde inhämtas direkt från den exporterande tillverkaren. Uppgifter om den kinesiska inhemska marknaden har mera allmänt inhämtats från båda de kontrollerade tillverkarna.
(60)
Det erinras om att undersökningen visade att dumpningen från de kinesiska företag som berörs av denna översyn har fortsatt på en betydligt högre nivå än den som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.
3.1.2 Outnyttjad kapacitet och lager
(61)
Enligt de uppgifter som kommissionen inhämtade under sin undersökning, är den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs flera gånger större än unionsmarknadens storlek. Undersökningen visade att den inhemska förbrukningen i Kina troligtvis inte kan absorbera denna extra kapacitet i någon större utsträckning.
(62)
En kinesisk tillverkare hävdade att företaget hade för avsikt att avsevärt minska produktionskapaciteten efter översynsperioden. Ingen understödjande bevisning till detta påstående lades emellertid fram. Även om detta teoretiskt kan leda till en minskning av den kinesiska kapaciteten skulle detta uppmuntra resten av de kinesiska tillverkarna att öka utnyttjandet av den fritt tillgängliga kapaciteten för att fylla den lucka som skulle uppstå i Kinas export.
(63)
Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad. Till att börja med finns det flera större länder som inte importerar den berörda produkten av lagstiftningsskäl (bland annat Förenta staterna, Indien, Japan, Mexiko, Sydkorea och hela Mellanöstern). Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen är det dessutom inte troligt att de andra stora marknaderna för natriumcyklamat (Sydamerika, Sydafrika och Asien) kommer att växa i någon större utsträckning under de kommande åren. Unionen skulle därför förbli en huvudmarknad för produkten, och skulle förbli attraktiv inte bara på grund av sin storlek utan också på grund av sina välkända, väletablerade distributionskanaler för importen av produkten.
(64)
Det övervägdes till sist huruvida överskottskapaciteten kunde ledas över till tillverkning av andra produkter inom de berörda företagen. Detta är emellertid inte troligt, eftersom de kontrollerade tillverkarna inte tillverkar någon annan produkt i några betydande mängder och det finns inga belägg för att andra kinesiska tillverkare av natriumcyklamat lätt skulle kunna lägga om till andra produkter.
(65)
Det föregående tyder på att det är sannolikt med fortsatt betydande exportvolymer från Kina till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.1.3 Förhållandet mellan priserna i unionen och priserna på den kinesiska inhemska marknaden
(66)
Kommissionen konstaterade att de betydande importvolymerna från Kina såldes i unionen till priser som var lägre än priserna på den kinesiska inhemska marknaden. Försäljningspriserna på denna import måste, med tanke på nivå och marknadsandel för den dumpade kinesiska importen, anses som referenspris i unionen. Andra kinesiska exportörer som vill komma in på marknaden för att sälja i betydande volymer skulle med största sannolikhet rätta sig efter dessa priser och således bedriva dumpning.
3.1.4 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den kinesiska inhemska marknaden
(67)
Kommissionen jämförde de kontrollerade kinesiska exportpriserna till tredjeländer med de kontrollerade kinesiska inhemska priserna för att undersöka de kinesiska exportörernas prisbeteende, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(68)
Det konstaterades att exportpriserna till tredjeländer genomgående var lägre än de inhemska priserna och i linje med exportpriserna till unionen, vilket understryker att dumpningen verkar vara strukturell i denna sektor i Kina.
3.1.5 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen
(69)
Kommissionen jämförde de kinesiska exportpriserna till tredjeländer med priserna i unionen, för att utröna om det finns ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(70)
De kinesiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet i linje med prisnivån i unionen. Detta bekräftar att det inte är sannolikt att de kinesiska exportörerna kommer att dirigera om exporten från unionen till andra marknader.
3.1.6 Slutsatser rörande Kina
(71)
Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till unionen, i betydande mängder och till dumpade priser. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer gjordes också till dumpade priser, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. De kinesiska inhemska priserna är höga och det finns inget som tyder på att de kommer att minska inom överskådlig framtid. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att unionsmarknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas.
(72)
Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
3.2 INDONESIEN
3.2.1 Inledande anmärkningar
(73)
Såsom förklaras i skäl 42, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för en liten andel av den indonesiska tillverkningen och kapaciteten och artikel 18 har därför tillämpats.
(74)
Det erinras också om att man i undersökningen har dragit slutsatsen att dumpningen från Indonesien har fortsatt under översynsperioden för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna.
3.2.2 Outnyttjad kapacitet och lager
(75)
Under översynen fastställdes att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av storleken på unionsmarknaden. Även om den samarbetsvilliga exportören inte skulle tas med, skulle den återstående fria kapaciteten ändå motsvara nästan halva unionsmarknaden. Officiell indonesisk statistik visar att indonesiska tillverkare verkar förlora marknadsandelar beroende på de kinesiska tillverkarnas aggressiva prispolitik, både på den inhemska och internationella marknaden. Det är därför troligt att Indonesiens fritt tillgängliga kapacitet kommer att öka ytterligare inom den närmaste tiden.
(76)
Det undersöktes om den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien skulle kunna absorberas av försäljning till tredjeländer, men, såsom påpekas i skäl 63, tror man inte att marknaderna i tredjeländer kan absorbera denna överskottskapacitet i någon större utsträckning. Man undersökte också om huruvida överskottskapaciteten kunde absorberas av försäljning på den inhemska marknaden. Såsom redan påpekats, minskar enligt indonesisk officiell statistik redan de indonesiska tillverkarnas marknadsandel på den inhemska marknaden beroende på trycket från den kinesiska importen. Slutligen övervägde man möjligheten till en produktionsomställning till andra liknande produkter, men av samma orsak som angavs i skäl 64 är det inte troligt att överskottskapacitet skulle kunna användas på det sättet.
(77)
Sammanfattningsvis skulle alltså den stora (och ökande) fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien i stor utsträckning ledas om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas.
3.2.3 Förhållandet mellan priserna i unionen och priserna på den indonesiska inhemska marknaden
(78)
Priserna på den indonesiska inhemska marknaden är högre än priserna på unionsmarknaden, trots det ökande trycket från den kinesiska exporten på den indonesiska marknaden. Med tanke på de låga prisnivåerna på den kinesiska importen till unionen för en sådan ganska homogen produkt, skulle dessa priser sannolikt bli det referenspris som de indonesiska exportörerna skulle anpassa sig till och på sätt bedriva dumpning, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle gälla både samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga exportörer.
(79)
Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla för Indonesien och inte för Kina, skulle detta ur ett prisperspektiv göra unionsmarknaden ännu mer attraktiv för indonesiska produkter. Utan antidumpningstullar skulle de förvisso kunna höja sina priser för att dra fördel av den antidumpningstull som de kinesiska exportörerna fortfarande betalar. Det ska tilläggas att enligt samma scenario när det gäller prisnivåer och skillnader i priser mellan de kinesiska och indonesiska exportörerna som noterades i den ursprungliga undersökningen, exporterade de senare betydande mängder till unionen.
(80)
Slutligen ska det också noteras att den indonesiska exporten till unionen stadigt har minskat efter införandet av åtgärder, vilket verkar styrka slutsatsen att de indonesiska exportörerna inte kan eller vill sälja betydande mängder på unionsmarknaden till icke-dumpade priser.
3.2.4 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den indonesiska inhemska marknaden
(81)
När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser, konstaterade man att de var högre än de indonesiska inhemska priserna.
(82)
När det gäller de icke-samarbetsvilliga exportörerna, gick det inte att få fram några individuella uppgifter under undersökningen. Tillgänglig officiell indonesisk statistik om genomsnittliga exportpriser för all indonesisk export verkar vara inexakt i absoluta tal, och priserna är överdrivet höga. Av samma statistik kan man ändå utläsa att exportpriserna till tredjeländer verkar vara lägre än exportpriserna till unionen. Detta skulle tyda på att en betydande del av den indonesiska exporten till tredjeländer också skulle vara dumpad. Den indonesiska exportstatistiken visar på en kraftig nedgång i exportvolymer, vilket understryker att de indonesiska exportörerna, med de nuvarande prisnivåerna, lider av den kinesiska konkurrensen.
3.2.5 Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna i unionen
(83)
När det gäller den samarbetsvilliga tillverkaren, var exportpriserna till tredjeländer i allmänhet högre än prisnivåerna i unionen. När det gäller resten av de indonesiska tillverkarna, uppvisar den tillgängliga officiella indonesiska statistiken en motsatt bild. Detta tyder på att när det gäller de flesta av de indonesiska tillverkarna, skulle dumpning föreligga även vid export till tredjeländer.
(84)
Denna prisskillnad mellan exportpriserna till unionen och exportpriserna till övriga världen understryker att de indonesiska exportörerna har ett incitament att leda om exporten till unionen. Denna slutsats styrks ytterligare om åtgärderna för Kina tillåts upphöra.
3.2.6 Slutsatser om Indonesien
(85)
Utvärderingen av dessa faktorer visade att den indonesiska exporten i stor utsträckning har gjorts till dumpade priser i unionen och på marknader i tredjeländer, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. På grund av de indonesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt unionsmarknadens attraktivitet, finns det ett incitament för de indonesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas.
(86)
Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.
4. SYNPUNKTER EFTER MEDDELANDET AV UPPGIFTER
(87)
De indonesiska myndigheterna hörde inte av sig inom tidsfristen med synpunkter på meddelandet att artikel 18 kanske skulle komma att användas på de icke-samarbetsvilliga tillverkarna. Efter meddelande av uppgifter hävdade emellertid de indonesiska myndigheterna och en av de samarbetsvilliga tillverkarna att de två samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna står för ett betydande segment av den indonesiska industrin. Parterna hävdade därför att Indonesiens grad av samarbetsvilja bör ses som betydande och att artikel 18 inte bör tillämpas. De hävdade vidare att eftersom flera indonesiska tillverkare inte exporterade till unionen under översynsperioden, var det inte aktuellt att de skulle samarbeta. Slutligen hävdades det att eftersom en av de samarbetsvilliga tillverkarna står för en extremt hög andel av den indonesiska exporten, bör dessa samarbetsvilliga tillverkare anses som representativa för denna och det faktum att dumpning inte hade konstaterats för detta företag borde leda till ett upphörande av åtgärderna när det gäller Indonesien.
(88)
Det ska förtydligas att artikel 18 inte har tillämpats på de samarbetsvilliga tillverkarna, vars uppgifter till fullo har beaktats under undersökningen. När det gäller tillämpningen av artikel 18 på resten av de indonesiska tillverkarna, hade kommissionen, i avsaknad av uppgifter från dessa parter, följaktligen inte något annat val än att förlita sig på de bästa tillgängliga uppgifterna. Det bör erinras om att för att kunna bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i översyner vid giltighetstidens utgång, måste kommissionen också bedöma uppgifter om tillståndet för exportlandets industri som helhet, såsom inhemsk kapacitet, tillverkning och priser samt export till tredjeländer.
(89)
Eftersom de indonesiska tillverkare som inte samarbetade står för en stor andel av den indonesiska industrin både när det gäller export till unionen och tillverkning och export till tredjeländer, bekräftar kommissionen tillämpningen av artikel 18, med hänvisning till de icke-samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna (se skäl 43).
(90)
När det gäller begäran om att upphäva åtgärderna på den indonesiska exporten, bör det noteras att de indonesiska myndigheterna inte tillhandahöll uppgifter som skulle kunna ändra kommissionens slutsats om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens representativitet, som motsvarar mellan 40 % och 60 % av den sammanlagda indonesiska exporten under översynsperioden (se skäl 41). Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte bedrev dumpning kan inte anses representativ för all indonesisk export. Övrig indonesisk export gjordes till dumpade priser (se skäl 55). Slutsatsen att dumpningen fortsatte från den delen av den indonesiska exporten bekräftas därför. Vidare är det faktum att dumpningen upphört i sig inte ett tillräckligt skäl till att upphäva antidumpningsåtgärderna, om sannolikheten för återkommande dumpning har fastställts, såsom är fallet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Sammanfattningsvis går det inte att godta begäran om upphävande av åtgärderna på grundval av att den samarbetsvilliga indonesiska exportören inte bedriver dumpning.
(91)
De indonesiska myndigheterna och en indonesisk samarbetsvillig tillverkare har också begärt en fullständig redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen. Man bör emellertid minnas att indexeringen av de uppgifterna (se fotnoten i skäl 41) var nödvändig för att kunna skydda känsliga uppgifter från den indonesiska exporterande tillverkaren. Marknadens begränsade storlek och det låga antalet berörda parter berättigar en indexering av de uppgifterna. Sammanfattningsvis finns det goda skäl att behålla konfidentialiteten och begäran om en redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen kan därför inte godtas.
5. SLUTSATS OM SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(92)
Mot bakgrund av ovanstående, dras slutsatsen att dumpningen från båda länderna i denna översyn sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.
D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(93)
Natriumcyklamat tillverkas av ett enda företag i unionen, det sökande företaget Productos Aditivos SA. Detta företag anses följaktligen utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
2. UNIONENS FÖRBRUKNING
(94)
Unionens förbrukning grundades på den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten till unionen enligt statistik från Eurostat och unionsindustrins sammanlagda kontrollerade försäljning på unionsmarknaden. Med hänsyn till att dessa uppgifter kommer från två olika källor och att sökandens försäljning ska hållas konfidentiell, återges nedan utveckling av förbrukningen i indexerad form.
(95)
Unionens förbrukning av natriumcyklamat varierade mellan 5 000 och 7 000 ton under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2005 och 2006 och med 15 % mellan 2006 och 2007. Den minskade med 18 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 1
Unionens förbrukning
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Index
100
106
122
103
3. IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA
3.1 SAMMANTAGEN BEDÖMNING
(96)
Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel föreskrivs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt omfattar import från två eller flera länder, ska verkan av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.
(97)
Det konstaterades för det första att de fastställda dumpningsmarginalerna för vart och ett av de berörda länderna var högre än miniminivån. Volymen dumpad import från varje enskilt land var vidare inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Importvolymen från Kina och Indonesien motsvarade i själva verket omkring 50 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Vid beräkningen av importvolymen, har den icke-dumpade importen inte räknats med.
(98)
Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren var likartade, både mellan de dumpade importvolymerna inbördes och mellan den dumpade importen och den likadana unionsprodukten. Det konstaterades att, oavsett ursprung, konkurrerar den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av de berörda länderna och den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av unionsindustrin med varandra, eftersom de är likadana med avseende på grundläggande egenskaper, är utbytbara ur användarens synvinkel och distribueras genom samma distributionskanaler. Priserna på den import från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien var också av samma storleksordning. När priserna jämfördes i samma handelsled, fann man dessutom att priserna underskred unionsindustrins priser.
(99)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller importen från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien och att verkan av de båda ska slås samman.
3.2 VOLYM OCH MARKNADSANDEL FÖR DEN DUMPADE IMPORTEN
(100)
Utvecklingen av den dumpade importen från Kina och Indonesien och deras marknadsandelar under skadeundersökningsperioden är följande:
Tabell 2
Sammanlagd dumpad import
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Index
100
109
198
195
Tabell 3
Den dumpade importens marknadsandel
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Index
100
103
161
189
(101)
Volymen dumpad import liksom dess marknadsandel nära nog fördubblades under skadeundersökningsperioden.
3.3 PRISUTVECKLING OCH PRISBETEENDE NÄR DET GÄLLER IMPORTEN AV DEN BERÖRDA PRODUKTEN
3.3.1 Prisutveckling
(102)
Det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4
Genomsnittspriser för den dumpade importen
2005
2006
2007
2008 (översyns-perioden)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabell 4 grundas på tillgängliga statistiska uppgifter, bland annat Eurostat. Den allmänna tendensen för importpriserna till unionen är en ökning fram till 2007 och sedan en minskning under översynsperioden till under 2005 års nivå.
3.3.2 Prisunderskridande
(104)
Vid fastställande av prisunderskridandet, baserade kommissionen sin analys på de uppgifter som lämnades in under undersökningens gång av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina. När det gäller de företag från både Kina och Indonesien som inte samarbetade i ärendet, fastställdes prisunderskridandet med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat.
(105)
Den metod som användes för att beräkna prisunderskridandet är densamma som i den ursprungliga undersökningen. Importpriserna, inklusive antidumpningstullarna, för den exporterande tillverkaren jämfördes med unionsindustrins priser, på grundval av de vägda genomsnitten för samma produktkvaliteter under översynsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns, plus antidumpningstullar och andra tullar. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.
Tabell 5
Prisunderskridande
2008 (översynsperioden)
Kina
-
Golden Time
21,6 %
-
Övriga företag
3,2 %
Indonesien
-
Övriga företag
18,7 %
4. IMPORT FRÅN ÖVRIGA LÄNDER
Importen från övriga tredjeländer var försumbar (mindre än 50 ton per år) under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha påverkat unionsindustrins situation.
5. UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION
(106)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2005 till översynsperioden.
(107)
För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna om unionsindustrin i indexerad form.
5.1 PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OCH KAPACITETSUTNYTTJANDE
(108)
Unionsindustrins tillverkning minskade med 13 % från 2005 till översynsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, minskade kapacitetsutnyttjandet med 10 %, i linje med produktionsutvecklingen.
Tabell 6
I indexerad form
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Produktionsvolym
100
106
88
87
Kapacitetsutnyttjande
100
106
88
87
5.2 FÖRSÄLJNING I UNIONEN
(109)
Uppgifterna i tabell 7 visar på en tydlig minskning av unionsindustrins försäljningsvolymer. Situationen förvärras av det faktum att den allmänna förbrukningen (se tabell 1) ökade med 3 % under samma period. Unionsindustrins marknadsandel minskade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden. Detta ska ställas mot de ständigt ökande marknadsandelarna (se skäl 100) för den sammanlagda dumpade importen från Kina och Indonesien under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin ökade sina försäljningspriser per enhet samtidigt som försäljningsvolymerna minskade. Sammantaget gjorde unionsindustrin, trots ökade försäljningspriser per enhet, förluster på sin försäljning av natriumcyklamat under översynsperioden.
Tabell 7
I indexerad form
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Försäljningsvolym
100
93
81
72
Marknadsandel
100
88
66
70
Försäljningspriser per enhet
100
100
108
123
5.3 LAGER
(110)
Unionstillverkarens lagernivå varierade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden och minskade till nästan hälften under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8
Index
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Lagervolym (ton)
100
113
29
53
5.4 LÖNSAMHET
(111)
Trots en liten allmän förbättring förblev unionsindustrins lönsamhet negativ under hela skadeundersökningsperioden.
5.5 SYSSELSÄTTNING, PRODUKTIVITET OCH LÖNER
(112)
Sysselsättningen i unionsindustrin minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per anställd (fastställd på grundval av antalet tillverkade ton delat med antalet anställda) ökade. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 9
I indexerad form
2005
2006
2007
2008 (översynsperioden)
Sysselsättning
100
88
91
81
Genomsnittlig kostnad per anställd
100
99
81
105
Produktivitet per anställd
100
121
97
107
5.6 INVESTERINGAR OCH RÄNTABILITET
(113)
Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna till nästan hälften, vilket återspeglar den negativa helhetsbilden för unionstillverkaren. Avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan den enda unionstillverkarens nettovinst och bokförda bruttovärdet av dess anläggningstillgångar, följde lönsamhetstendensen. Den minskade kraftigt med närmare 80 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 10
I indexerad form
2005
2006
2007
2008 (översyns-perioden)
Investeringar
100
44
7
53
Avkastning på investeringar
100
54
20
21
5.7 KASSAFLÖDE OCH KAPITALANSKAFFNINGSFÖRMÅGA
(114)
Unionsindustrins kassaflöde kunde bara bedömas i förhållande till unionsindustrins totala verksamhet. Det förblev svagt positivt under 2005, men försämrades under den efterföljande perioden och var negativt under resten av skadeundersökningsperioden. Det blev också svårare för unionsindustrin att skaffa kapital på grund av dess förluster under skadeundersökningsperioden.
5.8 DUMPNINGENS OMFATTNING
(115)
Dumpningen från båda de berörda länderna fortsatte under översynsperioden, med undantag av den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren. Med tanke på den sammanlagda exportvolymen och priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, kan denna verkan inte anses försumbar.
5.9 ÅTERHÄMTNING FRÅN TIDIGARE DUMPNING
(116)
Antidumpningsåtgärder mot import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien infördes i mars 2004. Under denna period återhämtade sig situationen för unionstillverkarna endast till en viss del (se ovan).
5.10 SLUTSATS OM SKADA
(117)
Närvaron av lågprisimport från Kina och Indonesien ökade avsevärt på unionsmarknaden. En del skadeindikatorer för unionsindustrin visar tecken på återhämtning, medan andra visar på en negativ utveckling.
(118)
Med hänsyn till den enda unionstillverkarens allmänt försämrade situation, storleken på den dumpade importen från Kina och Indonesien samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats, bedöms unionsindustrin ha lidit väsentlig skada.
6. VERKAN AV DEN DUMPADE IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA OCH VERKAN AV ANDRA FAKTORER
6.1 VERKAN AV DEN DUMPADE IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA
(119)
Såsom anges i skäl 100 har den sammantagna volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna nästan fördubblats under skadeundersökningsperioden. Man fann också ett betydande prisunderskridande från båda de berörda länderna. Om man tar hänsyn till det klart tidsmässiga sambandet mellan försämringen av unionsindustrins situation och ökningen av den sammantagna dumpade importen från Kina och Indonesien, har denna import vållat unionsindustrin skada. Den dumpade importen från Kina och Indonesien har alltmer penetrerat unionsmarknaden och tagit över betydande marknadsandelar som unionstillverkaren tidigare hade.
6.2 VERKNINGAR AV ANDRA FAKTORER
(120)
Kommissionen granskade ingående huruvida några andra kända faktorer utöver den dumpade importen skulle kunna ha haft någon betydelse för den fortsatta skada som unionstillverkarna lidit, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
6.2.1 Verkningar av den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien
(121)
Mängden icke-dumpad import från Kina och Indonesien minskade successivt under skadeundersökningsperioden. Motsvarande priser på denna import var genomgående högre än priserna på den dumpade importen. Den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien har därför inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
6.2.2 Resultat på exportmarknaderna
(122)
Unionstillverkarens exportförsäljning utanför unionen utgjorde mindre än 25 % av den sammanlagda försäljningen. Till skillnad från försäljningen i unionen, förbättrades lönsamheten för exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden och den kan därför inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
6.2.3 Fluktuationer i råvarupriser
(123)
Fluktuationerna i råvarupriserna på natriumcyklamat kan ha haft en viss negativ inverkan på unionsindustrins resultat. Denna faktor är emellertid inte tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen. Den dumpade importen borde ha påverkats av förändringar i råvarupriserna i samma utsträckning som unionstillverkarens kostnader påverkades, eftersom priserna är nära förbundna med priserna på olja och karbamid.
6.2.4 Förändringar i konsumtionsmönstren
(124)
Förändringar i konsumtionsmönstren med uppkomsten av nya produkter på marknaden fick ingen märkbar påverkan på förbrukningen av natriumcyklamat. Det verkar inte finnas någon direkt produktsubstitution mellan natriumcyklamat och dessa nya produkter.
6.3 SLUTSATS
(125)
Slutsatsen dras därför att den dumpade importen från Kina och Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband.
E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
1. DEN PROGNOSTISERADE VOLYMENS OCH PRISVERKNINGARNAS INVERKAN PÅ UNIONSINDUSTRINS TILLSTÅND, OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVS
(126)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades den import från de länder som är föremål för den aktuella översynen för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan kommer att fortsätta.
(127)
När det gäller den sannolika inverkan som ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle kunna ha på unionsindustrin, beaktades följande faktorer i linje med de faktorer som sammanfattas ovan för sannolikheten för fortsatt dumpning.
1.1 KINA
(128)
Såsom anges i skäl 40 fortsätter exporten till dumpade priser från de kinesiska exportörer som berörs av denna översyn. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer verkar också ha dumpats, vilket understryker att dumpningsmönstret verkar strukturellt.
(129)
En analys av tillgänglig kapacitet i Kina har visat att den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs är flera gånger större än unionsmarknadens storlek (se skäl 61). Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad (se skäl 63). Det finns därför ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 65).
(130)
De betydande nivåerna av dumpning och prisunderskridande som observerats tyder på att de ovan angivna exportvolymerna till unionen skulle göras till dumpade priser som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader.
(131)
Den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser skulle som sådan kunna leda till en försämring av unionsindustrins redan utsatta situation. Ett sådant scenario skulle med största sannolikhet leda till ytterligare sänkta priser och/eller lägre produktion och försäljning för unionsindustrin. Unionsindustrins finansiella ställning skulle då försämras ytterligare, vilket skulle leda till ökad skada. En sådan utveckling kan mycket väl komma att äventyra den enda unionstillverkarens existens.
1.2 INDONESIEN
(132)
Undersökningen visade att dumpningen från Indonesien fortsatte under översynsperioden. Undersökningen har också visat att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av unionsmarknadens storlek och att den troligen kommer att öka ytterligare under den närmaste framtiden (se skäl 75). Eftersom det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera denna överskottskapacitet, skulle detta kunna leda till en ökning av exporten till unionen till ett lägre pris, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(133)
Liksom när det gäller Kina tyder de betydande nivåer av dumpning och prisunderskridande som noterats att exportvolymerna från Indonesien till unionen skulle göras till dumpade priser, som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader. På samma sätt skulle den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser som sådan kunna leda till en ytterligare försämring av unionstillverkarens redan utsatta situation, vilket skulle äventyra den enda unionstillverkarens existens. Liksom när det gäller Kina, verkar den indonesiska exporten till andra tredjeländer preliminärt också ha dumpats, eftersom priserna ligger under priserna på exporten till Europeiska unionen, vilket också visar på ett strukturellt dumpningsmönster.
2. SLUTSATS BETRÄFFANDE SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT SKADA
(134)
Den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada under flera år och industrin befinner sig för närvarande i en utsatt ekonomisk situation.
(135)
Såsom fastställts ovan, har undersökningen visat att den skada som unionsindustrin har lidit har fortsatt under översynsperioden. Att skadan fortsätter är enligt artikel 11.2 i grundförordningen i sig en tydlig indikator på att skadan sannolikt kommer att fortsätta i framtiden, vilket tyder på att åtgärderna bör bibehållas.
(136)
Undersökningsresultaten när det gäller importen visar att stora volymer till dumpade priser sannolikt kommer att fortsätta och att pristrycket sannolikt kommer att skärpa konkurrensen mellan den dumpade importen och den unionstillverkade natriumcyklamaten. Undersökningen har inte visat på några faktorer som skulle kunna upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(137)
Om åtgärderna avslutas, skulle unionsindustrins situation försämras och den enda unionstillverkarens existens skulle äventyras.
(138)
Beroende på den dumpade importen från Kina och Indonesien, finns en uppenbar sannolikhet för fortsatt skada för unionsindustrin.
F. UNIONENS INTRESSE
1. INLEDNING
(139)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes man om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. den sökande unionstillverkarens, importörernas, leverantörernas och användarnas intresse.
2. DEN SÖKANDE UNIONSTILLVERKARENS INTRESSE
(140)
Det bör noteras att anledningen till unionsindustrins förlustsituation är dess svårighet att konkurrera med den dumpade lågprisimporten, som hade en väsentlig marknadsandel redan vid inledningen av skadeundersökningsperioden och som sedan ökade sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden.
(141)
Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionstillverkarens intresse, som då åtminstone skulle kunna öka sin försäljningsvolym och, kanske, sina försäljningspriser och därmed generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få återhämtningen att stanna upp och leda till att den skada som unionstillverkaren lidit fortsätter eller till och med förvärras. Det skulle allvarligt hota unionstillverkarens överlevnadsförmåga, eller till och med dess existens, och på så sätt skulle utbudet och konkurrensen på marknaden minska.
3. IMPORTÖRERNAS INTRESSE
(142)
Ett frågeformulär sändes vid inledandet ut till 20 icke-närstående importörer. Tre av dem svarade att de inte längre var aktiva på marknaden för den berörda produkten. Två andra importörer besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga icke-närstående importörerna stod för 7 % av den sammanlagda importen.
(143)
Man fann i undersökningen att det är viktigt med en mångfald av leverantörer av natriumcyklamat. Importörerna måste använda sig av både asiatiska och europeiska försörjningskällor, av skäl som gäller kvalitet och livsmedelssäkerhet.
4. ANVÄNDARNAS INTRESSE
(144)
Vid inledandet sändes frågeformulär till tretton potentiella användare, men bara två av dem lämnade in svar till kommissionen.
(145)
De största användarna av den berörda produkten i unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. Efterfrågan på den berörda produkten beror därför på situationen i dessa industrier.
(146)
De användare som gav sig till känna uppvisade rejäla vinstmarginaler för produkter i senare led i förädlingskedjan i vilka natriumcyklamat används. Antidumpningstullarnas effekt på deras kostnader var i själva verket så minimal (mindre än 1 %) att de inte påverkades oproportionerligt av de gällande åtgärderna.
5. LEVERANTÖRERNAS INTRESSE
(147)
Frågeformulär sändes till åtta potentiella leverantörer, men ingen av dem lämnade in svar till kommissionen. Av tillgängliga uppgifter framgår det att deras produktportfölj när det gäller natriumcyklamat är ganska försumbar. En ytterligare försämring av läget för den enda unionstillverkaren kan ändå komma att få vissa begränsade negativa effekter på den enda tillverkarens leverantörer av råvaror. På dessa grunder är det inte orimligt att anta att åtgärderna även skulle gagna leverantörsindustrin, eftersom de skulle bidra till att en av deras kunder skulle vara kvar på marknaden.
6. SLUTSATS BETRÄFFANDE UNIONENS INTRESSE
(148)
Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot ett införande av antidumpningsåtgärder.
G. DEFINITIVA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(149)
Mot bakgrund av slutsatserna ovan, bör de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Indonesien bibehållas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av natriumcyklamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taricnummer 2929900010), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Tullsats
(i EUR per kilo)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina
0,11
A473
Alla övriga företag
0,26
A999
Indonesien
PT. Golden Sari (kemisk industri), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien.
0,24
A502
Alla övriga företag
0,27
A999
3. I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5), ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av punkt 2 i den här artikeln, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 3 juni 2010.