NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 812/2010
av den 15 september 2010
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 17 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).
(2)
Klagomålet ingavs den 3 november 2009 av APFE - European Glass Fiber Producers Association (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de kinesiska myndigheterna, importörer, leverantörer, användare och användarsammanslutningar som såvitt känt var berörda om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Med tanke på att antalet exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare till synes var stort, föreskrevs i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande för att fastställa om dumpning och skada förelåg, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprov skulle behöva göras och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att, såsom angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet med anknytning till den berörda produkten under undersökningsperioden (1 oktober 2008 - 30 september 2009).
(6)
Åtta kinesiska exporterande tillverkare eller tillverkargrupper och sju tillverkare eller tillverkargrupper i unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Efter att ha granskat den mottagna informationen, och med tanke på det stora antal exporterande tillverkare och unionstillverkare som sade sig vara villiga att samarbeta, beslutade kommissionen att ett stickprov måste göras bland dessa tillverkare (se skäl 12-13 nedan).
(7)
När det gäller icke-närstående importörer, var det i stickprovsskedet av undersökningen bara tre importörer som tillhandahöll den information som begärdes inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Man beslutade därför att inte använda något stickprovsförfarande och frågeformulär sändes till alla importörer som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(8)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda företag och företagsgrupper ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.
(9)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.
(10)
Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna, till importörerna och till alla kända användare och användarorganisationer. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare samt från två importörer och 13 användare.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. och Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), och
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Unionstillverkare
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakien
-
European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgien
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankrike
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nederländerna
c)
Användare i unionen
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nederländerna och Genk, Belgien
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederländerna
d)
Tillverkare i det jämförbara landet:
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkiet.
3. Stickprovsförfarande
(12)
Av de åtta kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna, gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre grupper av närstående företag som företräder 70 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym från Kina till EU. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända.
(13)
Sju unionstillverkare lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de tre största unionstillverkarna (och grupper av dessa) när det gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 64 % av all försäljning från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare.
4. Undersökningsperiod
(14)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(15)
Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm; roving av glasfiber, förgarn (slivers) och garn av glasfiberfilament, mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(16)
Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och härdade hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De sammansatta material som blir resultatet (glasfiberförstärkt plast) används i många olika industrier: bilindustrin, elektriska och elektroniska tillämpningar, rotorblad till vindkraftverk, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror, luftfarts- och vapenindustrin, etc.
(17)
Det finns fyra grundläggande typer av produkter av ändlösa glasfiberfilament, som omfattas av detta förfarande - huggna fiberknippen, roving, mattor (andra än av glasull) och garn. Undersökningen har visat att nästan alla olika typer av den berörda produkten, trots att de skiljer sig åt när det gäller utseende och eventuellt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. Det konstaterades emellertid att slivers inte har samma kemiska, fysiska och tekniska egenskaper, eftersom de inte består av ändlösa glasfiberfilament, utan av avbruten glasfiber av oregelbunden längd. Undersökningen visade också att vissa mycket speciella typer av roving och vissa mycket speciella typer av garn som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 12 00 respektive 7019 19 10 bör undantas, eftersom dessa typer är särskilt behandlade med ett ytskikt och impregnerade samt har en glödgningsförlust på mer än 3 %, vilket ger dem annorlunda fysiska och kemiska egenskaper.
(18)
Flera användare i senare led av garn har hävdat att den senare helt och hållet bör undantas från produktomfattningen i förfarandet, på grund av den näst intill obefintliga produktionsbasen i unionen och på grund av att garnen och andra produkttyper inte är utbytbara.
(19)
Undersökningen har emellertid visat att det finns utbytbarhet på åtminstone ett håll (det vill säga att garnet i ett antal tillämpningar kan användas istället för andra typer, även om det - med tanke på det relativt höga priset på garn - inte alltid skulle vara ekonomiskt bärkraftigt) och att den begränsade produktionsbasen för en viss produkttyp inte i sig är en orsak att utesluta produkttypen från produktomfattningen, så länge den har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som andra typer. Med tanke på att garn av ändlösa glasfiberfilament har samma grundläggande egenskaper som andra produkter av ändlösa glasfiberfilament och i viss utsträckning är utbytbara, drogs den preliminära slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta garn från produktdefinitionen. Det bör dock noteras att särskild uppmärksamhet kommer att ägnas en ytterligare bedömning av detta krav.
2. Likadan produkt
(20)
Den berörda produkten och de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Turkiet, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkades och såldes i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(21)
Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(22)
Dessa kriterier kan som vägledning sammanfattas enligt nedan:
1.
Företagens beslut och kostnader återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande.
2.
Räkenskaperna är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.
5.
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
(23)
I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group, och
-
New Changhai Group.
(24)
När det gäller ovannämnda utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter.
(25)
Undersökningen visade vidare att två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper i Kina inte uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.
(26)
Särskilt en tilllverkare/tillverkargrupp kunde inte visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Majoriteten av dess styrelseledamöter hade utsetts av ett företag i vilket staten var majoritetsägare. Staten kunde följaktligen förhindra företaget från att fatta vissa beslut. Det är alltså tydligt att staten spelar en stor roll i företagets beslutsprocess. Dessutom kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision och i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, eftersom företagets beskattningsbara inkomster inte hade redovisats korrekt i räkenskaperna.
(27)
Den andra utvalda tilllverkaren/tillverkargruppen kunde inte heller visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Två av handlarna i gruppen är statsägda företag. Staten kan också i betydande grad ingripa i beslutsfattandet när det gäller en exporterande tillverkare i gruppen beroende på att företrädaren för det statsägda moderbolaget har en underförstådd vetorätt. Denna tillverkare är i sin tur moderbolag till och majoritetsaktieägare i två andra exporterande tillverkare i gruppen och staten kan således också i stor utsträckning ingripa i deras beslutsfattande. Vidare kunde tre exporterande tillverkare i gruppen inte visa att de uppfyller kriterium nr 2, eftersom två av dem inte uppgav i räkenskaperna att de åtnjöt skatteförmåner, medan revisionen när det gäller den tredje inte verkade vara oberoende. Fem företag i gruppen uppfyllde dessutom inte kriterium nr 3 (i huvudsak på grund av icke-marknadsekonomiska priser för markanvändningsrättigheterna).
(28)
En utvald exporterande tillverkare, som utgörs av en grupp av två närstående företag, kunde visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c och kunde därför beviljas marknadsekonomisk status.
(29)
Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och de två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. De synpunkter som inkom var emellertid inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultaten i detta hänseende.
2. Individuell behandling
(30)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall när företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska antingen utgöra en minoritet, eller måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(31)
De två ovan nämnda utvalda företagen/företagsgrupperna som inte beviljades marknadsekonomisk status yrkade också på individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.
(32)
På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att båda företagen/företagsgrupperna misslyckades med att visa att de kumulativt uppfyllde alla krav för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Närmare bestämt misslyckades företagen med att uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna ska tillhöra enskilda personer eller vara tillräckligt oberoende av staten, eftersom det konstaterades att alla företagen ytterst var statsägda eller statskontrollerade (se skäl 26-27). Såsom nämns ovan fann man att ingen av dessa båda företagsgrupper lyckades visa att de uppfyller det kriterium som anges i artikel 9.5 e, det vill säga att deras beslutsfattande inte står under något större statligt inflytande som skulle möjliggöra ett kringgående av åtgärderna om företagen skulle beviljas olika tullsatser. Deras ansökningar om individuell behandling måste därför avslås.
(33)
Följaktligen dras slutsatsen att individuell behandling inte bör beviljas för någon av de exporterande tillverkare/tillverkargrupper som nekats marknadsekonomisk status.
3. Normalvärde
3.1. Fastställande av normalvärde för den exporterande tillverkare/tillverkargrupp som beviljats marknadsekonomisk status
(34)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen till att börja med om de berörda exporterande tillverkarnas totala försäljning av produkter av ändlösa glasfiberfilament på hemmamarknaden var representativ, det vill säga om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av deras totala exportförsäljning till unionen av den berörda produkten. Undersökningen visade att försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(35)
Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av de företag vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes på export till unionen.
(36)
För varje typ som den exporterande tillverkaren sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara jämförbar med den typ av produkter av ändlösa glasfiberfilament som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkttypen när den såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till ungefär 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att det fanns representativ inhemsk försäljning för alla produkttyper utom fyra.
(37)
Därefter undersökte kommissionen om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden.
(38)
I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ var lika högt som eller högre än enhetsproduktionskostnaden, baserades normalvärdet, per produkttyp, på det vägda genomsnittliga priset för all inhemsk försäljning av typen i fråga.
(39)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetsproduktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga.
(40)
När produkttyperna alla såldes med förlust, ansåg man att de inte sålts vid normal handel.
(41)
Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av alla jämförbara produkttyper utom en utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och all inhemsk försäljning användes därför vid beräkningen av det genomsnittliga normalvärdet. För en produkttyp användes enbart den lönsamma försäljningen. För försäljningen av de fyra produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, använde kommissionen vid beräkningen av normalvärdet representativa inhemska priser på jämförbara produkttyper, efter justering.
3.2. Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte beviljats marknadsekonomisk status
a) Jämförbart land
(42)
I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen har normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status fastställts på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.
(43)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(44)
Två berörda parter lämnade synpunkter och hävdade att Turkiet inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, utan att vidare underbygga påståendet. En annan berörd part hade synpunkter på valet av jämförbart land och föreslog att Indien skulle användas istället, eftersom Indien kunde anses vara på samma utvecklingsnivå som Kina. Marknaderna kunde anses jämförbara, eftersom vindkrafttillämpningar skulle vara mycket viktiga och jämförbara typer skulle tillverkas på ett liknande sätt. Dessutom beskrevs den indiska marknaden som en öppen marknad med betydande import. Till sist nämndes det att tillgången på råvaror skulle vara jämförbar i de båda länderna.
(45)
Kommissionen sökte samarbete med tillverkare av den likadana produkten i Turkiet, Kanada, USA, Republiken Korea och Indien. Det var emellertid bara den enda turkiska tillverkaren som uppgav sig vara villig att samarbeta och som lämnade in ett frågeformulär.
(46)
Det får anses att Turkiet är ett representativt jämförbart land när det gäller försäljningsvolym på hemmamarknaden. Normalvärdet för en typ av den likadana produkten, som inte tillverkas i Turkiet, skulle emellertid behöva konstrueras. Det ska också noteras att den pågående turkiska antidumpningsundersökningen rörande import av produkter av ändlösa glasfiberfilament pekar på ett möjligt prisfall på den inhemska turkiska marknaden. Med tanke på att Turkiet var det enda land som gick med på att samarbeta i undersökningen, dras dock preliminärt slutsatsen att Turkiet bör användas som jämförbart land.
b) Fastställande av normalvärde
(47)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes ett normalvärde för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av verifierad information från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt den ovan beskrivna metoden för den företagsgrupp som beviljats marknadsekonomisk status. När produkttyper på den inhemska marknaden i det jämförbara landet såldes med förlust eller när inga jämförbara typer hade sålts, konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.
4. Exportpris
(48)
I de flesta fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(49)
När det gäller en viss exportförsäljning från en exporterande tillverkare till dess närstående företag i unionen, konstaterade man att den var för företagsintern användning och den användes därför inte i den preliminära dumpningsberäkningen.
5. Jämförelse
(50)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. En justering gjordes för indirekta skatter, sjöfrakt- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, handelsled (skillnader i distributionskanaler), garantikostnader, kreditkostnader och bankavgifter.
6. Dumpningsmarginaler
(51)
De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(52)
För den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes en individuell dumpningsmarginal i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(53)
Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i stickprovet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet beräknades som ett genomsnitt av de tre företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet.
(54)
Med tanke på att viljan att samarbeta i undersökningen var hög - de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 100 % av all import från Kina under undersökningsperioden - fastställdes den landsomfattande marginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga företag utifrån den högsta konstaterade marginalen för de företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet.
(55)
På grundval av detta är de preliminära dumpningsnivåerna följande:
Företag
Preliminär dumpnings-marginal
New Changhai Group
8,5 %
Andra samarbetsvilliga företag
43,6 %
Övriga
43,6 %
D. SKADA
1. Unionstillverkning och unionsindustrin
(56)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. Sju av dessa elva tillverkare samarbetade i undersökningen. Dessa sju tillverkare var alla klagande och de konstaterades svara för huvuddelen, i detta fall över 90 %, av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. Av de återstående fyra unionstillverkarna var en också klagande, två har aktivt stött klagomålet, medan den fjärde varken har stött eller motsatt sig klagomålet. De elva tillverkarna utgör således unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.
(57)
Såsom anges i skäl 13 ovan, gjordes ett urval omfattande tre tillverkare, som representerade ungefär 64 % av den sammanlagda unionstillverkningen. Eftersom två av dessa tillverkare var grupper av närstående företag, med flera produktionsenheter i unionen, utgjordes urvalet av sammanlagt nio individuella företag.
(58)
En del berörda parter hävdade att de utvalda unionstillverkarna inte skulle anses som unionsindustrin, eftersom alla tre har närstående kinesiska tillverkare som tillverkar den berörda produkten. Undersökningen bekräftade att två av de tre utvalda unionstillverkarna mycket riktigt hade närstående kinesiska tillverkningsföretag. Trots dessa förbindelser, fann man emellertid att dessa två utvalda unionstillverkare inte alls uppträdde på ett sätt som skulle göra undersökningsresultaten opålitliga. De volymer som dessa unionstillverkare importerar från sina närstående företag i Kina är ganska obetydliga (mindre än 4 % av importen från Kina). Denna import kan dessutom anses som försumbar i förhållande till de berörda unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning och unionstillverkarna kan inte på något sätt ses som importörer, eftersom de helt klart är utpräglade glasfibertillverkare. Slutligen kan man konstatera att skadeindikatorerna för de berörda unionstillverkarna inte påverkades av denna begränsade import. Kommissionen anser därför att det inte finns någon grund för att undanta någon av de utvalda unionstillverkarna från definitionen av unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
2. Förbrukningen i unionen
(59)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden, jämte importvolymerna till unionsmarknaden enligt Eurostats uppgifter.
(60)
Förbrukningen i unionen minskade med 24 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Förbrukningen had emellertid ökat något under 2007 och första hälften av 2008.
Tabell 1
Förbrukningen i unionen
2006
2007
2008
UP
Enheter (i ton)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Import från det berörda landet
3.1. Volymen dumpad import
(61)
Importvolymerna till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden Totalt sett ökade importen från Kina med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2008 mer än fördubblades importen från Kina. Den minskade under undersökningsperioden jämfört med 2008, men minskningen (25 %) var mindre än nedgången i förbrukningen (28 %).
Tabell 2
Importen från Kina (volym)
2006
2007
2008
IP
Enheter (i ton)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Marknadsandelen för den dumpade importen
(62)
Marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina 15,6 %, vilket är nästan dubbelt så mycket som marknadsandelen 2006.
Tabell 3
Importen från Kina (marknadsandel)
2006
2007
2008
UP
Marknadsandel (i %)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Priser
a) Prisutvecklingen
(63)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från Kina, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen från Kina förblev i stort sett oförändrat under skadeundersökningsperioden. Detta kunde konstateras trots en betydande global prisökning på råvaror som används vid tillverkning av ändlösa glasfiberfilament under skadeundersökningsperioden (vilket också framgår av tabell 18).
Tabell 4
Importen från Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Genomsnittligt pris (euro per ton)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Prisunderskridande
(64)
En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i handelsled och kostnader efter importen.
(65)
Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 23-39 %, uttryckt i procent av de senare.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1. Inledande anmärkningar
(66)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De uppgifter som redovisas nedan avser hela unionsindustrin i fråga om försäljning och marknadsandelar och de utvalda tillverkarna i fråga om alla övriga indikatorer.
4.2. Tillverkning
(67)
Unionens produktionsvolymer förblev relativt oförändrade från 2006 till 2008, men de minskade kraftigt under undersökningsperioden.
Tabell 5
Unionsindustrins tillverkning
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Enheter (i ton)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(68)
Unionsindustrins produktionskapacitet utvecklades på följande sätt:
Tabell 6
Unionsindustrins produktionskapacitet
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Kapacitetsutnyttjande (i %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
Under undersökningsperioden minskade produktionskapaciteten. På grund av den prisnedgång och förlust av marknadsandelar som orsakades av den dumpade importen från Kina, var det flera produktionslinjer som avvecklades, tillfälligt stängdes eller förminskades. Trots minskningen i produktionskapacitet, sjönk kapacitetsutnyttjandet från 86 % till 61 %, det vill säga med 29 %.
4.4. Lager
(70)
Tabellen nedan visar att lagren först minskade 2007, när förbrukningen stod på topp, för att sedan kraftigt öka 2008, på grund av den plötsliga nedgången i efterfrågan under det årets sista kvartal. Under undersökningsperioden var lagernivåerna åter mer normala.
Tabell 7
Unionsindustrins lager
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
Luxembourg
Enheter (i ton)
88 968
73 018
123 910
Luxembourg
Index
100
82
139
Luxembourg
4.5. Försäljningsvolym (totalt för unionsindustrin)
(71)
Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden, inklusive försäljningen för företagsinternt bruk, utvecklades på följande sätt:
Tabell 8
Unionsindustrins försäljningsvolym i EU
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
UP
Enheter (i ton)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Unionsindustrins försäljningsvolym gick som helhet ner med 30 %. Under 2007, när unionens förbrukning ökade med 6 % (se tabell 1 ovan), ökade unionsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten på unionsmarknaden med bara 1 %. Detta betyder att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under denna period. Därefter minskade unionsindustrins försäljningsvolym kraftigt 2008 och under undersökningsperioden.
4.6. Marknadsandel (totalt för unionsindustrin)
(73)
Unionsindustrins marknadsandel minskade kraftigt 2007 och 2008, men under undersökningsperioden skedde en viss återhämtning. Under skadeundersökningsperioden tappade emellertid unionsindustrin 5,6 procentenheter av sin marknadsandel, medan den dumpade importen från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden (se tabell 3 ovan).
Tabell 9
Unionsindustrins marknadsandel i EU
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
UP
Marknadsandel i EU (i %)
75,1 %
71 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Försäljningspriser
(74)
När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna, visar tabellen nedan att unionsindustrin inte har kunnat öka sina försäljningspriser till oberoende kunder under skadeundersökningsperioden. Tvärtom har de genomsnittliga försäljningspriserna minskat med 2 %, vilket är desto mer anmärkningsvärt eftersom råvarupriserna ökade. Unionsindustrin hade inte möjligheten att låta ökade råvarukostnader återspeglas i motsvarande höjningar av försäljningspriserna, på grund av det pristryck som utövades på unionsmarknaden av den dumpade importen från Kina.
Tabell 10
Unionsindustrins försäljning i EU (genomsnittliga priser)
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Euro/ton
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Sysselsättning
(75)
Unionstillverkarnas sysselsättningsnivå visar att unionsindustrin rationaliserade tillverkningen under skadeundersökningsperioden, i syfte att minska tillverkningskostnaderna och kompensera för de höjda råvarupriserna. Antalet anställda minskade med 20 procentenheter under hela perioden, med en minskning på 15 procentenheter koncentrerad till perioden mellan 2007 och undersökningsperioden.
Tabell 11
Sysselsättning i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Antal anställda
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivitet
(76)
Till följd av unionsindustrins ansträngningar (se föregående skäl), ökade produktiviteten i unionstillverkarnas arbetsstyrka kraftigt under 2007 och 2008. Denna positiva utveckling vände under undersökningsperioden och resulterade i en sammanlagd förlust av produktivitet på 21 % under skadeundersökningsperioden. Nedgången i produktivitet berodde delvis på den kraftigt minskade efterfrågan och delvis på den dumpade importen från Kina, som kraftigt underskred unionsindustrins priser, vilket ledde till en betydande minskning av tillverkningen och således till en ökning av sysselsättningen per tillverkad enhet glasfiber.
Tabell 12
Unionsindustrins produktivitet
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Ton/anställd
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Löner
(77)
Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årslönen ökade under 2007 och 2008, men minskade under undersökningsperioden. Under hela perioden gick arbetskraftskostnaderna per enhet ner med 3 %. Denna tendens skulle ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlagen hade dragits av från beloppen.
Tabell 13
Arbetskraftskostnader i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Årslöner (i euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Lönsamhet och räntabilitet
(78)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt av försäljningen av den likadana produkten uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. När man fastställde unionstillverkarnas lönsamhet, rättades de kontrollerade uppgifterna för att man skulle undvika att analysen påverkades av extraordinära företagsspecifika angelägenheter som fått en oproportionerligt stor påverkan på dessa företags vinstsiffror under en viss period. Efter dessa justeringar, utvecklades de utvalda tillverkarnas lönsamhet och räntabilitet knutna till försäljningen av den likadana produkten i unionen på följande sätt:
Tabell 14
Lönsamhet och räntabilitet i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Nettovinst (i procent av omsättningen)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Räntabilitet
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Såsom framgår av tabellen kunde unionsindustrin uppnå begränsade vinstnivåer under större delen av skadeundersökningsperioden, med vissa undantag under 2007, när den genomsnittliga lönsamhetsnivån nådde upp till 4,7 %. Vinsterna vändes till mycket stora förluster under undersökningsperioden, då de genomsnittliga förlusterna blev hela 15 %.
(80)
När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar den ha följt lönsamhetstrenden i stort. Räntabiliteten verkar överlag ha förblivit ganska begränsad under hela skadeundersökningsperioden, med undantag av 2007. Under undersökningsperioden sjönk sedan unionsindustrins genomsnittliga räntabilitet till -16,8 %.
(81)
Denna bräckliga ekonomiska situation uppstod trots den ökade förbrukningen under perioden 2006-2008 (se skäl 60 ovan), och trots unionsindustrins ansträngningar att rationalisera produktionskostnaderna (se skäl 76-77 ovan). Under skadeundersökningsperioden påverkade de starkt ökande volymerna dumpad lågprisimport från Kina unionsindustrins försäljningsvolymer och resulterade i en betydande prisnedgång. Dessa faktorer har påverkat unionsindustrins ekonomiska situation. Detta illustreras bäst av den drastiska förlusten på 15 % under undersökningsperioden.
4.12. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(82)
Kassaflödet (netto) från den operationella verksamheten utvecklades på följande sätt:
Tabell 15
Unionsindustrins kassaflöde
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Kassaflöde (i euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Tabellen ovan bekräftar unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation under perioden 2006-2008 och den drastiska försämringen under undersökningsperioden.
4.13. Investeringar
(84)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda tillverkarnas investeringar på följande sätt:
Tabell 16
Unionsindustrins investeringar
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringar (i euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Under de goda åren 2006 och 2008, var investeringsnivån ganska hög för att en renovering av ugnar skulle kunna ske. I denna kapitalintensiva industri måste ugnarna renoveras vart sjunde till tionde år och kostnaden för att renovera en ugn kan uppgå till 8-13 miljoner euro (intervallet uppges av konfidentialitetsskäl). En god del av de andra mer strukturella höga investeringskostnaderna har att göra med förbrukningen av legeringar från ledningsanslutningarna och den påföljande renoveringen av legeringarna.
4.14. Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek
(86)
Dumpningsmarginalerna för importen från Kina (såsom anges i skäl 55) är mycket höga. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
5. Slutsats om skada
(87)
Trots unionsindustrins ansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft, utvecklades de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin negativt under skadeundersökningsperioden. Detta är särskilt märkbart vid en analys av de indikatorer som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt räntabiliteten, kassaflödet och lönsamheten, som alla utvecklades drastiskt. Indikatorerna som gäller produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer och marknadsandelar visade också på en klart vikande trend.
(88)
Samtidigt underskred glasfiberimporten från Kina unionsindustrins priser med upp tilll 39 % under undersökningsperioden och unionsindustrin förlorade 5 procentenheter av sin marknadsandel på mindre än fyra år.
(89)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(90)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Den dumpade importens verkningar
(91)
Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen dumpad import av den berörda produkten med 51 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 98 %, från 7,9 % till 15,6 %.
(92)
Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 5,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 2 % beroende på det tryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökade produktionskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till låga lönsamhetsnivåer, som under undersökningsperioden blev negativa.
(93)
Det är också anmärkningsvärt att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka även under undersökningsperioden. Med andra ord (se även skäl 62 ovan) minskade volymen dumpad import från Kina i lägre takt än förbrukningen i unionen.
(94)
Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin. Ett av argumenten beträffande detta var att prisskillnaden mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins priser var ganska konstant under hela skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins lönsamhet fluktuerade under samma period. I detta sammanhang måste man minnas att det inte bara är prisnivån, utan också volymen på den dumpade lågprisimporten, som har lett till ett starkt tryck på unionsindustrins försäljningspriser. Även om andra faktorer också kan ha spelat en roll när det gäller unionsindustrins försämrade situation, som alltså i viss mån även påverkat unionsindustrins lönsamhetsutveckling, kan detta inte på något sätt ha dämpat påverkan från den dumpade importen från Kina, vilken konstant underskred unionsindustrins priser, särskilt som denna skedde i en ganska jämn takt, trots förändringar på marknaden såsom ökad eller minskad förbrukning eller utveckling av råvarupriserna.
(95)
Ett liknande argument har lagts fram rörande den påstådda bristen på samband mellan unionsindustrins lönsamhetssiffror och utvecklingen av dess marknadsandel. Det stämmer till exempel att unionsindustrins lönsamhetsnivåer tillfälligt förbättrades 2006-2007, trots fallet i marknadsandelar. Detta berodde delvis på förbättrade villkor på unionsmarknaden under år 2007 (se den ökning av unionens förbrukning på 6 %, som omnämns i skäl 60 ovan). Vad som är viktigare är emellertid att unionsindustrin under åren 2006-2007 inriktade sig på en rationalisering av produktionen genom minskade tillverkningskostnader, vilket också fick en påverkan på dess lönsamhetsnivåer. Ett annat exempel är att unionsindustrins marknadsandel mellan 2008 och undersökningsperioden ökade något, medan dess lönsamhetsnivå uppvisade en kraftig förlust på 15 %. Under samma period kunde emellertid den dumpade importen från Kina också öka sin marknadsandel, eftersom försäljningspriserna i unionen fortfarande underskreds. Detta ledde till den mycket stora förlust som drabbade unionsindustrin. Båda de exempel som nämns ovan visar att man inte kan ta hänsyn till en eller två separata indikatorer när man mäter den dumpade importens inverkan på unionsindustrins tillstånd.
(96)
Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och ständigt ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, hade en påtagligt negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.
3. Andra faktorers inverkan
3.1. Import från tredjeländer
(97)
Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Den totala marknadsandelen import från andra länder än Kina har minskat med 2 procentenheter, från 17 % till 15 %. Den nästa största importkällan, Norge, hade en marknadsandel på 3,3 % under undersökningsperioden. Turkiet hade en marknadsandel på 2,5 % under undersökningsperioden, och den fjärde största importkällan, USA, hade en marknadsandel på mindre än 2 % under undersökningsperioden.
Tabell 17
Import från andra länder
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Volym (i ton)
34 990
28 834
35 410
24 993
Marknadsandel (i %)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkiet
Volym (i ton)
28 981
25 035
20 658
18 874
Marknadsandel (i %)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Volym (i ton)
22 921
24 246
20 447
13 569
Marknadsandel (i %)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Genomsnittligt pris (i euro)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Volym (i ton)
9 541
25 569
35 200
12 601
Marknadsandel (i %)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Genomsnittligt pris (i euro)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Volym (i ton)
19 318
18 150
14 655
11 285
Marknadsandel (i %)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 193
1 146
1 069
975
Indien
Volym (i ton)
4 365
11 231
3 757
5 361
Marknadsandel (i %)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republiken Korea
Volym (i ton)
7 959
5 974
13 934
5 116
Marknadsandel (i %)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Volym (i ton)
21 671
10 727
11 174
4 609
Marknadsandel (i %)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Volym (i ton)
4 894
9 713
7 226
3 689
Marknadsandel (i %)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Volym (i ton)
4 136
3 309
2 196
2 244
Marknadsandel (i %)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 303
2 025
1 761
2 146
Övriga länder
Volym (i ton)
8 954
14 848
8 519
9 227
Marknadsandel (i %)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Genomsnittligt pris (i euro)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Ovanstående tabell, som grundas på uppgifter från Eurostat, visar också att den genomsnittliga prisnivån vid unionens gräns på denna import i allmänhet är mycket högre än priserna på importen från Kina (se sammanfattningen i skäl 63 ovan). När man jämför prisuppgifterna från Eurostat med unionsindustrins försäljningspriser (se skäl 74 ovan), verkar det som om importen från Turkiet underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden. Importen från Turkiet under undersökningsperioden stod emellertid för en marknadsandel på bara 2,5 % och det är lägre än Turkiets marknadsandel 2006. Priserna på denna import låg dessutom konstant högt över priserna på importen från Kina och överskred dessa med 14-23 %. Priserna på importen från Malaysia, Taiwan och Republiken Korea verkar också ligga under unionsindustrins priser, men deras marknadsandelar är små och minskar dessutom. Importen från Turkiet, Malaysia, Taiwan och Republiken Korea, eller från andra tredjeländer, ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrins situation. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade import som konstaterats och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
3.2. Den ekonomiska krisens inverkan
(99)
Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av den ekonomiska krisen, som lett till en kraftig nedgång i efterfrågan.
(100)
En stor nedgång i unionens förbrukning kunde mycket riktigt observeras mellan 2008 och undersökningsperioden (se skäl 60 ovan). Denna nedgång uppgick till 28 % och anses ha orsakats av den ekonomiska kris som drabbade unionen under denna period. De flesta av de sektorer som använder den undersökta produkten (bilindustri, vindkraft, byggnation etc.) påverkades allvarligt av krisen och detta resulterade i en nedgång i efterfrågan på glasfiber.
(101)
Den negativa effekten av den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan förvärrades dock av den ökade dumpade importen från Kina, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att den ekonomiska krisen bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga negativa effekterna av lågt prissatt dumpad import från Kina på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. Även i en situation med minskande försäljning skulle unionsindustrin ha kunnat upprätthålla en godtagbar nivå på volymer och priser och därigenom kunnat begränsa de negativa effekterna av den minskade förbrukningen. Detta skulle ändå bara ha varit möjligt utan illojal konkurrens från den dumpade lågprisimporten på marknaden. Vidare får man anse att den dumpade importen från Kina, som avsevärt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden, gjorde ännu större skada under en period av ekonomisk kris.
(102)
På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses vara en möjlig orsak som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin led och den dumpade importen från Kina.
3.3. Utvecklingen av de kinesiska importvolymerna och unionsindustrins ekonomiska situation
(103)
Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom unionsindustrin hade den högsta räntabiliteten under de år när importvolymerna från Kina av den berörda produkten var som störst och sina sämsta resultat när importen från Kina sjönk till sin lägsta nivå under skadeundersökningsperioden.
(104)
Härvidlag ska det först och främst noteras att utvecklingen av förbrukningen, särskilt den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, definitivt påverkade både importvolymen från Kina och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom krisen var av global karaktär.
(105)
Såsom redan nämnts ovan underskred den dumpade importen från Kina i hög grad unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, det vill säga under den ekonomiska krisen. Till detta tillkom det faktum att de exporterande tillverkarna från Kina lyckades med att i viss mån öka sin marknadsandel även under den ekonomiska krisen, medan unionsindustrin gjorde allvarliga förluster beroende på att de inte kunde sälja till mer gynnsamma priser.
(106)
Det får förvisso anses att det ovan nämnda prisunderskridandet tillsammans med den ökande marknadsandelen dumpad import från Kina har orsakat unionsindustrin ännu mer skada än vad som skulle varit fallet under en period utan den instabila förbrukningen till följd av den ekonomiska krisen.
(107)
Mot denna bakgrund kan man inte på något sätt dra slutsatsen att jämförelsen av tendenserna när det gäller den dumpade importen från Kina och unionsindustrins ekonomiska resultat skulle kunna tolkas som en faktor som bryter orsakssambandet mellan effekterna av den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin.
3.4. Unionsindustrin minskade exportförsäljning och/eller företagsintern användning
(108)
Det hävdades av vissa berörda parter att försämringen av unionsindustrins lönsamhet orsakades av den minskade exportförsäljningen eller den minskade tillverkningen för företagsintern användning snarare än den minskade försäljningen inom unionen. Härvidlag bör det för det första erinras om att, med undantag av försäljningsvolymerna, har alla skadeindikatorer, inklusive lönsamheten, bedömts utifrån försäljningen till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. Med andra ord har varken exportförsäljningen eller försäljningen för företagsintern användning tagits med i beräkningarna. För det andra stämmer det att volymerna exportförsäljning minskade i en något snabbare takt än försäljningen i unionen gjorde, men detta gäller inte tillverkningen för företagsintern användning som under hela skadeundersökningsperioden utgjorde mellan 22,4 % och 24,4 % av unionens sammanlagda försäljning. Med tanke på vikten av exportförsäljningen i förhållande till unionsindustrins försäljning i EU (som fluktuerade mellan 10 % och 14 % under hela skadeundersökningsperioden), kan denna försäljning inte anses så viktig att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som drabbade unionsindustrin. Detta argument avvisas därför.
3.5. Unionsindustrins ökade kapacitet och ökade produktionskostnader
(109)
Det hävdades av en berörd part att försämringen av unionsindustrins situation berodde på ett felaktigt beslut att öka kapaciteten. Härvidlag ska det först och främst sägas att glasfibermarknaden i flera år varit en växande marknad och att beslutet att öka kapaciteten vid vissa anläggningar inte kan ses som oförnuftig företagsplanering i en situation med ökande förbrukning. Det ska dessutom noteras att unionsindustrins kapacitet på det hela taget minskade under skadeundersökningsperioden (se skäl 69 ovan).
(110)
Man måste hur som helst notera att unionsindustrin lyckades minska kostnaderna per enhet för de viktigaste råvarorna, trots de ökade råvarupriserna under skadeundersökningsperioden.
Tabell 18
Kostnader för råvaror och kostnader per tillverkad enhet glasfiber
2006
2007
2008
UP
Pris per ton råvara (3)
100
106
104
102
Råvarukostnad per ton glasfiber (3)
100
99
97
94
(111)
Den ovannämnda utvecklingen av kostnader för råvaror per tillverkad enhet glasfiber beror på investeringar som syftade till att öka effektiviteten och konkurrenskraften. Unionsindustrin har förvisso vidtagit flera åtgärder för att öka och rationalisera tillverkningsprocesserna och kostnaderna för insatsvaror under skadeundersökningsperioden.
(112)
När det gäller arbetskraftskostnaderna (se skäl 75-77 ovan), minskade unionsindustrin antalet anställda med 20 % under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna gick ner, även om man inte räknar bort effekterna av de ganska stora avgångsvederlagen.
(113)
Av dessa skäl avvisas argumentet enligt vilket unionsindustrins försämrade situation i själva verket skulle ha orsakats av ökade tillverkningskostnader, möjligtvis beroende på ineffektivitet eller höga arbetskraftskostnader.
3.6. Den kinesiska dumpade importens konkurrenskraft och självförvållad skada genom de närstående kinesiska tillverkarna
(114)
Det har hävdats att det är tillverkningens omfattning och den moderna tekniken som de kinesiska exportörerna använder som har orsakat skadan, snarare än dumpningen av den undersökta produkten. Men på det hela taget kan det fastställas att unionstillverkarna också har en storskalig tillverkning och moderna tillverkningsprocesser.
(115)
En berörd part hävdade att unionsindustrin kan ha åsamkat sig självförvållad skada genom importen från sina närstående kinesiska tillverkare. Härvidlag bör man notera att volymen av sådan dumpad import har varit mycket begränsad, både när det gäller unionsindustrins tillverkning och importen av den berörda produkten från Kina (se skäl 58 ovan).
(116)
Varken bristande konkurrenskraft eller import från närstående kinesiska tillverkare skulle därför kunna anses som en faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den fastställda skadan.
4. Slutsats om orsakssambandet
(117)
Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen av glasfiber från Kina har ökat påtagligt när det gäller kvantiteter under skadeundersökningsperioden, vilket successivt har urholkat unionsindustrins marknadsandel. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser och hindrade därmed unionsindustrin från att överföra ökningen av råvarupriserna till kunderna. Även om unionsindustrin under en viss tid kunde motverka de negativa effekterna av detta pristryck genom att åstadkomma effektivitetsvinster, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan.
(118)
Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från tredjeländer, den ekonomiska krisens effekter, utvecklingen av unionsindustrins övriga försäljning och andra faktorer, inklusive de som nämns i skäl 97-116 ovan, inte verkar vara sådana att de kan upphäva det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som vållats unionsindustrin.
(119)
På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga effekterna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
(120)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, förelåg några tvingande skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte låg unionens intresse att införa åtgärder i detta speciella fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersökte därför kommissionen den troliga effekten av eventuella åtgärder för samtliga berörda parter samt de troliga konsekvenserna av att inte vidta åtgärder.
(121)
Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Totalt sändes 60 frågeformulär. Slutligen inkom det inom tidsfristerna besvarade frågeformulär från två importörer och tretton användare. Dessutom gav sig flera importörer till känna senare under förfarandet med skrivelser i vilka de uttryckte sitt motstånd mot att vidta några som helst åtgärder i detta fall.
1. Unionsindustrins intresse
(122)
Såsom anges i skäl 56 tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. De åtta klagandena stod för mer än 90 % av unionens tillverkning, två andra tillverkare stödde klagomålet, medan det elfte företaget varken stödde eller motsatte sig klagomålet.
(123)
De tre företag som ingick i stickprovet stod för cirka 60 % av unionens sammanlagda tillverkning och sysselsätter 3 300 personer som direkt deltar i produktion, försäljning och administration av den likadana produkten. Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som gäller marknadsandelar och unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, påverkades allvarligt. Särskilt under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins lönsamhet från en redan låg nivå på 0,3 % till -15,0 %, medan dess marknadsandel minskade med 5,6 procentenheter.
(124)
Om det införs åtgärder, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar upphöra och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.
(125)
Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknad och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I sådant fall, kan man förvänta sig att unionsindustrin kommer att förlora ytterligare marknadsandelar och att den inte kan följa med i de låga marknadspriser som importen från Kina lett till. Detta leder då troligtvis till ytterligare nedskärningar i produktion och investeringar samt stängning av fler produktionsanläggningar i unionen, vilket skulle resultera i en stor förlust av arbetstillfällen.
(126)
Den preliminära slutsatsen blir därför att införandet av antidumpningsåtgärder helt klart skulle ligga i unionsindustrins intresse.
2. Icke-närstående importörers intresse i unionen
(127)
Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på de icke-närstående importörerna och två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning (7 % respektive 25 %) härstammade från deras verksamhet när det gäller den berörda produkten från Kina. De motsatte sig båda ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, eftersom de ansåg att det kunde leda till att importen av den berörda produkten från Kina kommer att upphöra.
(128)
Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en mycket liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mindre än 1 %). Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Följaktligen drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av preliminära åtgärder inte i någon större utsträckning kommer att få några negativa effekter för EU-importörernas intressen.
3. Användarnas intresse
(129)
De glasfiberfilament som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar. Följande användargrupper samarbetade i undersökningen: vävare (både specialiserade vävnader i högprissegmentet och mer ordinära vävnader, t.ex. för vindenergiturbiner samt tillämpningar inom sjöfart, transport, luftfart och infrastruktur); tillverkare av inklädnader (liners), tillverkare av beläggningar (compounds), som bland annat används i bilindustrin; tillverkare av sammansatta halvfärdiga produkter eller slutprodukter.
(130)
De volymer av den berörda produkten från Kina som köpts in av de samarbetsvilliga användarna utgjorde cirka 20 % av glasfiberimporten från Kina under undersökningsperioden. Av de uppgifter som lämnats in genom frågeformulären framgår det dessutom att unionsanvändarnas industrier har ett stort antal anställda. Även om det på detta stadiet inte har lämnats in några mer ingående och styrkta uppgifter, kan antalet anställda i senare led i produktionskedjan i EU, på basis av uppgifterna i frågeformulären, preliminärt uppskattas till 50 000-75 000. Utifrån samma uppgifter kan antalet anställda i de enheter vid dessa förtag som använder glasfiber och som använde kinesisk glasfiber under undersökningsperioden uppskattas till cirka 27 000.
(131)
De flesta av de samarbetsvilliga användarna uppgav att de köpte glasfiber såväl från Kina som från andra källor, inklusive europeiska tillverkare. Bara ett par av dem köpte sin glasfiber uteslutande från Kina. I denna sektor finns det inte bara en mängd olika tillämpningar i industrin i senare led, utan dessa företags storlek kan också i hög grad variera - och vissa av dem ingår i internationellt verksamma större företagsgrupper, medan andra är helt och hållet självständiga.
3.1. Åtgärdernas möjliga inverkan på användarnas lönsamhet
(132)
På grundval av svaren i frågeformulären, verkar industrin som använder sig av glasfiber vara i ett relativt gott skick. De flesta samarbetsvilliga användarna uppgav att de under hela skadeundersökningsperioden, inklusive undersökningsperioden, gjorde vinst på tillverkning och försäljning av sina produkter, som innehöll den undersökta produkten. En del användare uppgav emellertid en förlust på denna verksamhet under undersökningsperioden, men flera av de andra hade vinster på 5-10 %.
(133)
Inköpskostnaderna för glasfiber utgör i allmänhet en en väsentlig del av tillverkningskostnaderna för användarindustrins produkter. Enligt inlämnade uppgifter kan denna del, beroende på vilken produkt som ska tillverkas, variera mellan 10 % och mer än 50 %. För vissa användare kan därför en ökning av inköpskostnaderna för den kinesiska glasfibern få en kännbar kostnadseffekt.
(134)
På basis av uppgifterna i frågeformulären från de samarbetsvilliga användarna, kan antidumpningsåtgärdernas möjliga påverkan på vinsten uppskattas till i genomsnitt 1 % av omsättningen i de av användarens enheter som använder glasfiber, men till mindre än 0,5 % för hela de företag i vilka det finns enheter som använder glasfiber. Med andra ord skulle lönsamheten i en enhet som använder glasfiber, och lönsamheten i hela företaget, påverkas med i genomsnitt en respektive mindre än en halv procentenhet.
(135)
Det ska dock noteras att när det gäller vissa användarföretag kan denna påverkan komma att bli högre, upp till cirka 5 % av företagets omsättning. Med tanke på vissa användares vinstnivåer och glasfiberns andel av deras tillverkningskostnader, kan det inte uteslutas att deras lönsamhet skulle påverkas av en kraftig prisökning på glasfiber, såvida inte en sådan kostnad helt eller delvis kan föras över till deras kunder.
(136)
På det hela taget kan man preliminärt dra slutsatsen att även om antidumpningsåtgärderna kanske skulle få större effekt för några användarföretag, är det sannolikt att andra användare bara skulle påverkas i ganska begränsad utsträckning.
3.2. Brist på utbytbarhet
(137)
Flera användare hävdade att mycket av den glasfiber som användarindustrin behöver inte kan köpas direkt i handeln. Istället måste leverantörerna genomgå ett långt och komplicerat förfarande, som kan ta 6-12 månader, utan någon garanti för att det kommer att lyckas. Att byta leverantör för att slippa betala antidumpningstullar skulle därför bli kostsamt, omöjligt på kort sikt och riskfullt ur teknisk synvinkel.
(138)
I det avseendet kan man konstatera att i vissa tillämpningar kan egenskaperna hos den undersökta produkten förvisso resultera i ett långt kvalificeringsförfarande, vilket inbegriper provning. Även mot bakgrund av de synpunkter som mottagits från användarna verkar det emellertid som om det i de flesta fall finns flera olika källor. Man bör också minnas att avsikten med antidumpningsåtgärder inte är att förvägra vissa leverantörer tillträde till unionsmarknaden, utan eventuella åtgärder är endast avsedda att återupprätta en rättvis handel och korrigera en snedvriden marknadssituation.
(139)
Därför dras preliminärt slutsatsen att det är osannolikt att ett införande av åtgärder på kinesisk glasfiber skulle leda till att användarindustrin temporärt inte skulle få några råvaruleveranser.
3.3. Argumentet att det inte går att överföra kostnadsökningar samt ökad konkurrens från icke-EU-produkter i senare led i förädlingskedjan
(140)
Flera användare hävdade att de inte skulle kunna överföra några kostnadsökningar på glasfiber till kunderna som köper produkterna. Dessa användare sade att det var benhård konkurrens på marknaden för deras produkter och att deras kunder lätt skulle byta leverantör om priserna ökade.
(141)
Eftersom användarföretagen inbördes är så olika, är det svårt överlag att bedöma om användarna kan överföra eventuella kostnadsökningar till sina kunder. På basis av uppgifterna i frågeformulären från användarna, kan man ändå anta att även om en viss användare inte kan överföra det mesta av sina kostnadsökningar, skulle omsättningen och lönsamheten i de flesta fall bara påverkas i begränsad omfattning.
(142)
När det gäller konkurrensen, uttryckte flera användare sin oro för att ett införande av antidumpningstullar skulle leda till en ökning av konkurrensen från leverantörer i senare led i förädlingskedjan, vilka är etablerade utanför EU. Produkterna i senare led i förädlingskedjan skulle ju inte omfattas av några skyddsåtgärder och det skulle då leda till en förskjutning när det gäller importen från Kina, från glasfiber till produkter i senare led i förädlingskedjan, såsom beläggningar (compounds), vävnader och blad av kompositmaterial till vindenergiturbiner. När det gäller Kina, invändes det att det redan fanns konkurrens därifrån på många av dessa marknader och att det bara skulle vara logiskt om denna konkurrens skulle öka genom införandet av åtgärder mot glasfiber. Användarindustrin skulle då inte bara behöva betala högre priser för sin glasfiber, sades det, utan skulle också behöva hantera en ökad konkurrens. I ett sådant företagsklimat, hävdade man, skulle det inte vara möjligt att föra över någon särskilt stor del av eventuella prisökningar till kunderna.
(143)
Det ska härvidlag noteras att det faktum att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en ökning av konkurrensen kan inte vara ett skäl till att inte införa åtgärder, om detta är berättigat. Den europeiska industrin som använder glasfiber har samma rättigheter som industrin som tillverkar glasfiber och är i sin fulla rätt att tillgripa EU:s handelslagstiftning och begära en antidumpningsundersökning för sina produkter, om de har tillräckliga grunder och kan visa upp prima facie-bevisning för skadlig dumpning.
(144)
Ovanstående argument rörande en potentiell ökning av konkurrensen från produkterna i senare led i förädlingskedjan från länder utanför EU kan således inte utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder.
3.4. Otillräckligt utbud
(145)
Flera användare menade att det efter undersökningsperioden redan fanns ett otillräckligt utbud på unionsmarknaden och att införandet av antidumpningsåtgärder skulle förvärra denna situation, eftersom det skulle leda till minskad import från Kina, medan denna import behövs med tanke på den stora och ökande efterfrågan.
(146)
Klagandena tillstod att det fanns flaskhalsar i utbudet för vissa produktgrupper som tillverkas av unionsindustrin, men de ansåg att problemet var övergående och att det berodde på en lagerbrist som uppstod när marknaden återhämtat sig efter den ekonomiska krisen. De menade också att unionsindustrin, om sunda lönsamhetsnivåer skulle återkomma, skulle klara av den förutspådda framtida ökade efterfrågan från EU-industrier i senare led i produktionskedjan och att detta framförallt skulle ske genom vilande kapacitet som lätt skulle kunna återupptas, ytterligare tekniska förbättringar och renovering av ugnarna.
(147)
Det bör först och främst noteras att syftet med antidumpningsåtgärder är inte att stoppa importen, utan att motverka orättvisa handelsmetoder som har en skadlig inverkan på unionsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på EU:s marknad. Även om prisnivåerna i EU av den berörda produkten med ursprung i Kina troligen skulle öka till följd av införandet av antidumpningsåtgärder, är de föreslagna åtgärderna inte sådana att de skulle utestänga de exporterande tillverkarna i Kina från unionsmarknaden, utan importen till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten skulle vara fortsatt möjlig.
(148)
När det gäller unionsindustrins förmåga att komplettera en eventuell brist på utbud av kinesisk glasfiber, bör det noteras att den nuvarande nivån på unionsindustrins kapacitetsutnyttjande verkar vara tillräcklig för att man ska kunna vara säker på att utbudet svarar mot efterfrågan. Hela importvolymen på 116 413 ton kinesisk glasfiber under undersökningsperioden skulle teoretiskt sett kunna ersättas av unionsindustrins vilande kapacitet, vilken uppskattas till nära 200 000 ton under undersökningsperioden.
(149)
Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att hela frågan om ett eventuellt otillräckligt utbud kan lösas genom unionsindustrins ökade kapacitetsutnyttjande, annan import liksom icke-dumpad import av den berörda produkten från Kina.
4. Slutsats om EU:s intresse
(150)
Avslutningsvis förväntar sig kommissionen att införandet av åtgärder mot import från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa effekter med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer.
(151)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Denna preliminära slutsats kan emellertid komma att kräva ytterligare noggrann analys efter det att de berörda parterna har inkommit med sina synpunkter.
G. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(152)
Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära åtgärder vidtas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att unionsindustrin skadas ytterligare genom den dumpade importen.
1. Nivå för undanröjande av skada
(153)
De preliminära åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja skadan som den dumpade importen orsakat unionsindustrin, men utan att överskrida den konstaterade dumpningsmarginalen. När man beräknar storleken på den tull som behövs för att avlägsna effekterna av den skadliga dumpningen, måste alla eventuella åtgärder göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och erhålla en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte fanns någon dumpad import.
(154)
Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinst på 12-15 % användas som mål. Den bevisning som lagts fram hittills visar emellertid inte på ett övertygande sätt att ett sådant vinstmål är nödvändigt för att man ska försäkra sig om att unionsindustrins verksamhet blir bärkraftig i denna företagssektor. I avsaknad av säkra bevis som talar för ett högre vinstmål, har man därför preliminärt dragit slutsatsen att ett vinstmål på 5 % förefaller lämpligt för att fastställa nivån för undanröjande av skada.
(155)
På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrin för den likadana produkten som inte skulle vara skadevållande. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och adderade det kostnadstäckande pris som man då fick fram till det ovan nämnda lönsamhetsmålet.
(156)
Således har följande nivåer för undanröjande av skada preliminärt fastställts:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
New Changhai Group
61,4 %
Andra samarbetsvilliga företag
104,2 %
Övriga
104,2 %
2. Preliminära åtgärder
(157)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.
(158)
Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja, ska den preliminära tullsatsen vara densamma för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljades individuell behandling eller undersökning och för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare. På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullarna till:
Företag
Preliminär tull
New Changhai Group
8,5 %
Andra samarbetsvilliga företag
43,6 %
Alla övriga företag
43,6 %
(159)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för dessa företag som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller Alla övriga företag) gäller således enbart import av sådana produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter, som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag, som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av tullsatsen för Alla övriga företag.
(160)
Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(161)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
H. SLUTBESTÄMMELSE
(162)
För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig tillkänna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom anges att resultaten om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull ska införas på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), garn av glasfiberfilament, utom garn som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (Taric-nummer 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 och 7019310099) och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:
Företag
Antidumpningstull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alla övriga företag
43,6
A999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få detaljerad information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft.
Berörda parter får enligt artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.