NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 138/2011
av den 16 februari 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 20 maj 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av klagomålet som ingavs den 6 april 2010 av Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras ”Stikla Skiedra” AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för en betydande del, i detta fall mer än 25 % av den totala tillverkningen i unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(4)
Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009-31 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.
(5)
Sexton svar mottogs för stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 86 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 6). Därmed anses samarbetsviljan vara hög.
(6)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av två enskilda exporterande tillverkare och en grupp exporterande tillverkare bestående av fyra närstående företag, vilket utgör 42 % av importen till unionen under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 13. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända.
(7)
Tolv tillverkare inom unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Utifrån detta gjorde kommissionen ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 70 % av unionsindustrins totala försäljning så som anges i skäl 59.
(8)
Endast fyra icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen inom tidsfristen som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.
(9)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Dessutom ansökte en exporterande tillverkare, bestående av en grupp närstående företag som inte ingick i urvalet, om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen.
(10)
Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, till de fyra utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen. Frågeformulär sändes också till tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet så som angavs i tillkännagivandet om inledande, och till tillverkare i andra möjliga jämförbara länder. Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina och från den samarbetsvilliga tillverkare som hade begärt individuell undersökning, från en tillverkare i Förenta staterna och en i Kanada, som hade övervägts som jämförbart land vilket förklaras i skäl 43, från alla utvalda unionstillverkare och från fyra icke-närstående importörer. Inga användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos följande företag:
a)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group som består av:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Unionstillverkare
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Tjeckien
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungern
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettland
c)
Icke närstående importörer
-
Masterplast, Ungern
(12)
Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Kanada som jämförbart land:
d)
Tillverkare i jämförbart land
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Undersökningsperiod
(13)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(14)
Den berörda produkten är glasfibervävnader med öppna maskor, med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 och ex 7019 90 99.
(15)
Vävnader med öppna maskor tillverkas av glasfibergarn och finns i olika cellstorlekar och vikt per kvadratmeter. De används främst som förstärkningsmaterial inom byggnadssektorn (utvändig värmeisolering, marmor-/golvförstärkning, väggreparationer).
(16)
Efter inledandet begärde en exporterande tillverkare i Kina som tillverkar glasfiberskivor klargörande om huruvida den produkttypen ingår i produktdefinitionen. Samråd hölls med unionsindustrin, som ansåg att sådana skivor kan betraktas som en produkt i senare led i förädlingskedjan och därmed inte nödvändigtvis behöver ingå i produktdefinitionen. Eftersom den informationen som står till kommissionens förfogande i det här skedet av förfarandet ännu inte möjliggör någon definitiv slutsats om dess grundläggande egenskaper, beslutades det att glasfiberskivor tills vidare skulle behandlas som att de ingår i den berörda produkten, i avvaktan på ytterligare information och synpunkter från berörda parter under återstoden av undersökningen.
2. Likadan produkt
(17)
Undersökningen har visat att glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Kanada, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, i huvudsak har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Allmän metod
(18)
Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina för att fastställa huruvida dumpning förelåg eller ej.
2. Marknadsekonomisk status
(19)
Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:
1)
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
2)
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3)
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4)
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
5)
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(20)
I denna undersökning ansökte alla utvalda exporterande tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.
(21)
När det gäller alla ovannämnda utvalda exporterande tillverkare, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga samt kontrollerade alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter på plats hos följande företag:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group som består av:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Det fjärde företaget i den utvalda gruppen av berörda företag är beläget på Brittiska Jungfruöarna och ingick därför inte i bedömningen.
(22)
Genom undersökningen fastställdes till en början att två utvalda exporterande tillverkare i Kina uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen för att beviljas marknadsekonomisk status, medan den tredje utvalda exporterande tillverkaren bestående av en grupp närstående företag inte uppfyllde det andra kriteriet vad gäller internationella redovisningsnormer. Framför allt framgick att vissa kostnader, intäkter och konton inte exakt återgav den sanna ekonomiska bilden av företagen i gruppen. I revisionsrapporten nämndes inte heller att räkenskaperna var ofullständiga.
(23)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina och de klagande om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta.
(24)
Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts inkom synpunkter endast från den utvalda exporterande tillverkaren/gruppen som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende eftersom de inte dementerade bristerna utan gav allmänna förklaringar till det faktum att endast en enskild person kontrollerade hela gruppen och att företagen i gruppen gick igenom en övergångsfas i processen att integrera sin verksamhet.
(25)
Precis före dumpningskontrollbesöken mottog kommissionen vissa påståenden, i ett fall understött med dokumentation, om de två exporterande tillverkare i Kina som ursprungligen hade föreslagits få marknadsekonomisk status. Dessa påståenden undersöktes under dumpningskontrollbesöken.
(26)
Vad gäller den första exporterande tillverkaren påstods att denne hade lämnat förfalskade stadgar i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och under kontrollbesöket. Kommissionen fick kopior på de, efter vad som påstods, äkta stadgarna och motsvarande samriskavtal mellan företagets aktieägare. Under dumpningskontrollen lämnade den exporterande tillverkaren en bevittnad kopia av sina stadgar som var registrerade hos den lokala myndigheten, vilket var samma odaterade dokument som företaget hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status och under besöket på plats.
(27)
Vid en jämförelse av detta dokument med det som kommissionen fått enligt beskrivning i skälen 25 och 26 konstaterades skillnader i datum, berörda parter och vad gäller vissa bestämmelser om begränsningar i anställning av arbetskraft. Ytterligare skillnader påträffades vad gäller försäljningsbegränsningar jämfört med det samriskavtal som lämnades in tillsammans med formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och det som kommissionen fått.
(28)
En skrivelse sändes till den exporterande tillverkaren med information om att dessa upplysningar skulle kunna ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och med en uppmaning att lämna synpunkter. Svaret från den exporterande tillverkaren innehöll inte tillräckliga förklaringar av skillnaderna för att tveksamheten om de ursprungliga dokumentens äkthet och om informationen som lämnats av den exporterande tillverkaren i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status skulle skingras.
(29)
För den andra exporterande tillverkaren gällde det mottagna påståendet förfalskade reviderade räkenskaper. Detta påstående undersöktes på plats och avvikelser hittades i det saldo som överfördes från 2006 års icke-reviderade räkenskaper till de första reviderade räkenskaperna 2007. Dessutom hade inga revisionsavgifter eller betalningar för åren 2007 och 2008 bokförts i företagets redovisning.
(30)
En skrivelse sändes också till denna exporterande tillverkare med information om avvikelserna som hittats på plats och med en uppmaning att lämna synpunkter. De informerades också om att dessa nya uppgifter kunde ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Svaret från den exporterande tillverkaren gav inte någon ytterligare information som skulle skingra tveksamheten vad gäller riktigheten och fullständigheten i de siffror som uppvisades i dess räkenskaper. Tvärtom medgav den exporterande tillverkaren i sitt svar att det fanns två olika uppsättningar räkenskaper med olika siffror för 2006 och att räkenskaperna för 2007 och 2008 innehöll fel som inte hade rapporterats av revisorn.
(31)
Utifrån ovanstående nya uppgifter ansågs att den första exporterande tillverkaren hade lämnat vilseledande uppgifter under pågående undersökning. På grundval av det beslutades att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas och att det ursprungliga beslutet om att bevilja marknadsekonomisk status skulle upphävas.
(32)
För den andra exporterande tillverkaren beslutades att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås med motiveringen att den inte uppfyllde det andra kriteriet i bedömningen.
3. Individuell behandling
(33)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(34)
De tre utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av ovanstående tillämpades artikel 18 i grundförordningen på den första exporterande tillverkaren och individuell behandling avslogs. Den andra exporterande tillverkaren befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling.
(35)
För den tredje exporterande tillverkaren (grupp av företag) som befanns inte uppfylla kriterierna för marknadsekonomisk status beslutades det att individuell behandling skulle beviljas, eftersom företaget ansågs uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen.
(36)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades preliminärt att följande två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd.
-
Grand Composite Group, som består av
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, och
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Individuell undersökning
(37)
Den icke utvalda gruppen av närstående företag som ansökte om individuell undersökning ansökte också om marknadsekonomisk status eller individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, och de svarade på formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.
(38)
Den information som det företag som ansökte om individuell undersökning lämnade i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status kontrollerades inte. Den ska undersökas senare.
5. Normalvärde
a) Val av jämförbart land
(39)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(40)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(41)
Fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkare ansåg att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, eftersom det glasfibergarn som används där och som är den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten är av en annan glastyp än den som de kinesiska exporterande tillverkarna använder och därmed mycket dyrare. De föreslog i stället att Turkiet och Thailand skulle användas, eftersom tillverkarna av den berörda produkten i dessa två länder använder samma typ av glasfibergarn som de kinesiska exporterande tillverkarna.
(42)
Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till tillverkare av den berörda produkten i Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand. Endast en av tillverkarna av den berörda produkten i Förenta staterna och den ende tillverkaren i Kanada svarade på frågeformuläret.
(43)
Såväl den kanadensiska som den amerikanska marknaden undersöktes för att deras lämplighet som jämförbart land skulle kunna fastställas. Vad gäller Kanada konstaterades att landet, trots att det bara finns en enda tillverkare av den berörda produkten, har en öppen marknad utan importtull och att konkurrensen på marknaden säkerställs genom stor import av den berörda produkten från många tredjeländer. Dessutom konstaterades att den kanadensiske tillverkaren tillverkar alla typer av den berörda produkten, till skillnad från den amerikanska tillverkaren som endast tillverkar en typ av den likadana produkten, vilket möjliggör beräkning av ett normalvärde på varje typ av den berörda produkten. Undersökningen visade att Kanada preliminärt kunde betraktas som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet.
(44)
Uppgifterna i den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.
(45)
Den preliminära slutsatsen är därför att Kanada är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
b) Fastställande av normalvärdet
(46)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan.
(47)
Den kanadensiska tillverkaren av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen.
(48)
Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av den kanadensiska tillverkaren. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadan produkten som tillverkades och såldes i Kanada och den berörda produkten från Kina, ansågs det lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 52.
(49)
I enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst utifrån uppgifterna från den kanadensiske tillverkaren.
c) Exportpriser för exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(50)
Eftersom två av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet som beviljats individuell behandling sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
d) Jämförelse
(51)
Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik.
(52)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för skillnader i kvaliteten på insatsvaror som kemikalier, bestrykning och råvaror (glastypen i garn). Ytterligare justeringar för indirekta skatter, sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
6. Dumpningsmarginaler
a) För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(53)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de två utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.
(54)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) För övriga exporterande tillverkare
(55)
Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett genomsnitt av de två utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.
(56)
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exporterande tillverkare i Kina och på den exporterande tillverkare i urvalet som omfattades av artikel 18 i grundförordningen, fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.
(57)
Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög - de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 86 % av all import från Kina under undersökningsperioden - fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling.
(58)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilaga I)
57,7 %
Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SKADA
1. Tillverkning i unionen
(59)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 19 unionstillverkare. Dessa tillverkare utgör unionsindustrins totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Eftersom information samlades in eller var tillgänglig för alla 19 tillverkare som stödde klagomålet, kommer de nedan att kallas för unionsindustrin.
(60)
Såsom anges i skäl 7 lämnade 12 unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Ett urval om fyra tillverkare gjordes, vilket motsvarar cirka 70 % av unionens totala uppskattade tillverkning.
2. Förbrukning i unionen
(61)
Beräkningen av förbrukningen i unionen grundades på uppgifter i klagomålet och kompletterades med kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare och importörer i undersökningen. Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin och på importen från Kina och andra tredjeländer.
(62)
På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:
2006
2007
2008
2009
UP
Förbrukning i EU i kvadratmeter
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006 = 100
100
120
126
109
112
Källa: Klagomål kompletterat med uppgifter från samarbetsvilliga företag och från Eurostat.
(63)
Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 26 % mellan 2006 och 2008 och minskade sedan med 17 % mellan 2008 och 2009. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen åter något. Den tillfälliga minskningen under 2009 berodde på en nedgång på byggmarknaden.
3. Import från det berörda landet
a) Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet
(64)
Importvolymen av den berörda produkten från Kina ökade med 48 % över skadeundersökningsperioden. Till följd av förbrukningstrenden och en nedgång inom byggsektorn föll den något under 2009. Det märks dock en tydlig och långsiktig uppåtgående trend för denna import och ökningen i importvolym var mycket starkare än ökningen i förbrukning i unionen.
2006
2007
2008
2009
UP
Kinesisk import i kvadratmeter
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006 = 100
100
141
154
143
148
Källa: Eurostat och klagomål.
(65)
Ökade importvolymer av den berörda produkten från Kina åtföljdes av en minskning av det genomsnittliga importpriset, som föll med 12 % mellan 2006 och undersökningsperioden.
2006
2007
2008
2009
UP
Priser för kinesisk import i euro
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006 = 100
100
99
101
89
88
Källa: Eurostat och klagomål.
(66)
Marknadsandelen för import från det berörda landet ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebär en vinst på närmare 13 procentenheter. Under undersökningsperioden motsvarade importen från det berörda landet en så hög marknadsandel som 51 %.
2006
2007
2008
2009
UP
Den kinesiska importens marknadsandel
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006 = 100
100
117
123
131
132
Källa: Beräkning.
b) Den dumpade importens verkningar på priserna
(67)
Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna med de utvalda unionstillverkarnas priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionstillverkarnas priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. De senare priserna justerades för importtull och kostnader efter importen. På grund av kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importerades från Kina och den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, gjordes också en ytterligare kvalitetsjustering av de kinesiska importpriserna. Denna justering återspeglar skillnaderna i parametrar som maskinriktning i längsled och tvärled, draghållfasthet och töjning som inte täcktes fullständigt som parametrar i produktkontrollnumret.
(68)
Mot bakgrund av kvalitetsjusteringen låg den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, mellan 29,5 % och 30,2 % under undersökningsperioden.
4. Unionsindustrins situation
a) Preliminära anmärkningar
(69)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(70)
Det bör framhållas att kommissionen, så som anges i skäl 7, gjorde ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning.
(71)
De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel osv.) avser hela unionsindustrin (i nedanstående tabeller baseras informationen på makroekonomiska uppgifter). Övriga indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata.
(72)
Under undersökningen framkom att en del av unionsindustrins försäljning skedde genom närstående företag. Företagen hävdade att dessa transaktioner skulle behandlas som försäljning till icke-närstående, eftersom förhållandet mellan företagen inte var direkt och att försäljningen skedde på normala marknadsmässiga villkor. Det beslutades dock preliminärt att denna försäljning skulle uteslutas från beräkningen av skademarginalen och från skadeindikatorerna, eftersom kommissionen ska fortsätta sin analys av denna specifika försäljning ytterligare. Undantag har gjorts för närstående försäljning mellan två av företagen i urvalet för vilka återförsäljningsmekanismen förklarades och kunde kontrolleras.
b) Skadeindikatorer
Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion i kvadratmeter
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitet i kvadratmeter
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitetsutnyttjande
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Källa: Makrodata.
(73)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 4 %. I allmänhet följde produktionen trenden för förbrukning, dvs. en ökning under åren 2006-2008 följt av en kraftig minskning under 2009 och sedan en lätt nedgång under undersökningsperioden. Till skillnad från förbrukningen återhämtade sig inte unionsindustrins tillverkning under undersökningsperioden utan fortsatte att falla.
(74)
Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade under skadeundersökningsperioden med 10 procentenheter, från 77 % under 2006 till 67 % under undersökningsperioden. Man bör dock notera att detta delvis kan förklaras med det faktum att själva kapaciteten minskade något till följd av unionstillverkarnas investeringar.
Lager
2006
2007
2008
2009
UP
Utgående lager i kvadratmeter
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006 = 100
100
263
330
322
285
Källa: Makrodata.
(75)
Unionsindustrins lager nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Denna trend sammanfaller med de minskade försäljnings- och tillverkningsvolymerna. I förhållande till tillverkningsvolymen ökade lagervolymen från under 4 % under 2006 till över 11 % under undersökningsperioden.
Försäljningsvolym och marknadsandel
2006
2007
2008
2009
UP
Försäljningsvolym i kvadratmeter
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006 = 100
100
108
110
88
89
Unionsindustrins marknadsandel
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006 = 100
100
89
87
81
80
Källa: Makrodata.
(76)
Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en förlorad marknadsandel på 12 procentenheter, från 58 % till 46 %, av den totala förbrukningen i unionen.
(77)
Försäljningspriser
2006
2007
2008
2009
UP
Försäljningspriser i euro
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006 = 100
100
106
105
99
97
Källa: Mikrodata.
(78)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin sänkte inte sina försäljningspriser betydligt för att kunna konkurrera med den dumpade importen. Detta bidrog emellertid till att en stor marknadsandel gick förlorad under skadeundersökningsperioden.
Lönsamhet
2006
2007
2008
2009
UP
Genomsnittlig vinstmarginal före skatt
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006 = 100
100
309
234
166
212
Källa: Mikrodata.
Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
2006
2007
2008
2009
UP
Investeringar (euro)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Avkastning på nettotillgångar
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Kassaflöde (euro)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Källa: Mikrodata.
(79)
Som förklarades i skäl 68 utövade den kinesiska importen ett avsevärt pristryck på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin klarade dock att upprätthålla goda ekonomiska förhållanden mellan 2006 och 2007, då lönsamheten ökade från 6 % till 18 %. Därefter började den minska och låg på 12 % under undersökningsperioden. Andra ekonomiska indikatorer så som avkastning på tillgångar och kassaflöde förblev också positiva. Med andra ord gav sig unionsindustrin inte in i någon aggressiv priskonkurrens med den kinesiska importen. I stället ägnade de sig åt en omstruktureringsprocess och investerade i ny tillverkningsteknik för att öka kvaliteten på sin produkt och minska tillverkningskostnaderna på sikt. Detta skedde dock på bekostnad av minskade försäljningsvolymer och tappad marknadsandel till de kinesiska konkurrenterna. Det bör noteras att i ovanstående vinstberäkning tas ingen hänsyn till de extraordinära omstruktureringskostnader som några av tillverkarna i urvalet rapporterade. Om dessa kostnader skulle tas med i beräkningen, skulle lönsamheten för unionsindustrin vara betydligt lägre. Detta skulle alltså påverka övriga ekonomiska indikatorer som anges ovan negativt.
(80)
Under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin fortfarande upprätthålla höga investeringar med sikte på att minska tillverkningskostnaderna och utveckla en effektivare tillverkningsmetod. Investeringarna mer än tredubblades under undersökningsperioden i förhållande till 2006.
(81)
Kapitalanskaffningsförmågan ansågs inte vara något problem för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.
(82)
Sysselsättning, produktivitet och löner
2006
2007
2008
2009
UP
Sysselsättning
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006 = 100
100
96
100
84
79
Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivitet per arbetstagare (kvadratmeter)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata).
(83)
Antalet arbetstagare i unionsindustrin som var sysselsatta med den likadana produkten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden (med 21 %). Trots den höga lönenivån, minskade unionsindustrin med början från 2008 ytterligare den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per arbetstagare. Till följd av detta ökade produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, under skadeundersökningsperioden.
c) Dumpningens omfattning
(84)
Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från det berörda landet kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen på unionsmarknaden inte anses vara försumbara under undersökningsperioden.
5. Slutsats om skada
(85)
Som tydligt framgår av ovanstående skadeanalys, drabbades unionsindustrin under skadeundersökningsperioden av en betydande minskning när det gäller försäljnings- och tillverkningsvolymer, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel och antalet sysselsatta, som minskade med 21 % efter omstruktureringarna inom industrin. Unionsindustrin kunde därför inte dra nytta av marknadstillväxten, som helt togs över av den kinesiska importen. Ökningen på 48 % i importvolym under skadeundersökningsperioden var mycket högre än ökningen på 12 % för unionens förbrukning.
(86)
Det anses att ett fortsatt betydande prisunderskridande av unionsindustrins priser genom den kinesiska dumpade importen kommer att fortsätta att påverka försäljningsvolymen negativt och därmed också oundvikligen unionsindustrins finansiella situation. På medellång sikt förväntas lönsamheten och andra ekonomiska indikatorer för de europeiska företagen försämras.
(87)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(88)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(89)
Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten från Kina med närmare 50 % och marknadsandelen ökade väsentligt på unionsmarknaden. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den andra viktiga aktören på unionsmarknaden eftersom importen från andra källor är försumbar.
(90)
Den fortsatta ökningen av volymen dumpad import följdes av ett betydande underskridande av unionsindustrins priser. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga importpriset från Kina, på grundval av Eurostats importstatistik, cirka 50 % lägre än unionsindustrins genomsnittspris. Även efter en justering för kvalitetsskillnader låg de underskridandemarginaler som beräknats för de kinesiska exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på cirka 35 % under undersökningsperioden. Det är därmed rimligt att dra slutsatsen att den dumpade importen ledde till en viss prissänkning under 2009 och under undersökningsperioden, men framför allt till den betydande förlust av marknadsandelar som unionsindustrin drabbades av under skadeundersökningsperioden.
(91)
Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den plötsliga kraftiga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och å andra sidan unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer och förlust av marknadsandelar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen orsakade väsentlig skada för unionsindustrin.
3. Verkningar av andra faktorer
a) Unionsindustrins exportresultat
2006
2007
2008
2009
UP
Export i kvadratmeter
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006 = 100
100
82
90
74
75
Källa: Makrodata.
(92)
Unionsindustrins exportvolym minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden, men exporten utgjorde i genomsnitt endast cirka 8 % av den totala försäljningen. Därför blev den minskade exportens påverkan på unionsindustrins totala resultat ganska begränsad.
b) Import från tredjeländer
(93)
Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.
c) Påverkan från krisen i byggbranschen
(94)
Påverkan från den ekonomiska krisen inom byggbranschen kan tydligt märkas i uppgifter om förbrukning från 2009. Krisen bör dock ha påverkat både unionsindustrin och de kinesiska exportörerna på samma sätt. Skadeundersökningen visade dock att den kinesiska importen fortsatte att vinna marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, även under krisen.
(95)
Vidare varade krisens negativa effekter på unionsmarknaden under relativt kort tid eftersom det fanns tecken på återhämtning redan under undersökningsperioden.
(96)
Därför bröt krisen inte orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionstillverkarna lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(97)
På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen.
(98)
Förutom den dumpade importen undersöktes vissa andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de betydande förluster i fråga om marknadsandelar och produktions- och försäljningsvolymer som inträffade under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden. Dessa förluster för unionsindustrin sammanföll med ökningen i volym av dumpad import av den berörda produkten från Kina.
(99)
I analysen har det gjorts en tydlig åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Allmänna synpunkter
(100)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots den preliminära slutsatsen om förekomst av skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde därför kommissionen, på grundval av all inlämnad bevisning, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.
2. Unionsindustrins intresse
(101)
Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade betydande marknadsandelar.
(102)
Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet har skett på unionsindustrins direkta bekostnad. Det ska framhållas att den berörda produkten är viktig för omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet och att den står för upp till 40 % av deras omsättning på försäljningen. Om inte åtgärder införs är det mycket sannolikt att unionsindustrins situation förvärras ytterligare med tanke på det långvariga pristryck som den dumpade importen från Kina har utövat på unionsmarknaden. Dessutom skulle de satsningar som unionsindustrin har gjort för att omstrukturera och höja kvaliteten på sina produkter undergrävas helt. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket innebär att unionsindustrin kommer att kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor.
(103)
Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder utan tvekan ligger i unionsindustrins intresse.
3. Importörernas intresse
(104)
Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Härvid bör noteras att fyra icke-närstående importörer har varit samarbetsvilliga under undersökningen med totala importer av den berörda produkten på 15 % av importen från Kina under undersökningsperioden.
(105)
Utifrån uppgifter som kontrollerats på plats för den största av de samarbetsvilliga importörerna skulle åtgärdernas påverkan på detta företag inte bli betydande, eftersom den berörda produkten endast står för en liten del av dess omsättning.
(106)
Företaget framhöll dock att unionsindustrins totala produktionskapacitet är lägre än den aktuella efterfrågan, som enligt vad som uppges förväntas öka. Företaget framhöll också att det fanns begränsade leveranskällor i tredjeländer. Därför förväntas avbrott i leveranserna om tullnivån blir för hög. I detta hänseende ska noteras att mot bakgrund av det betydande underskridandet förväntas den föreslagna åtgärdsnivån, som tar hänsyn till kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importeras från Kina och den likadana produkten som tillverkas av unionsindustrin, inte eliminera importen av den berörda produkten från Kina till unionen.
4. Användarnas och konsumenternas intresse
(107)
Frågeformulär sändes till tretton kända användare. Ingen av dem svarade eller ville samarbeta i förfarandet. Konsumentorganisationerna lämnade heller inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande.
(108)
Eftersom det saknas information om den berörda produktens andel av tillverkningskostnaden för senare produkter i förädlingskedjan och om försäljningsandelen för senare produkter i förhållande till användarnas totala omsättning, går det i detta skede av undersökningen inte att bedöma åtgärdernas påverkan på dessa företag. Bristen på samarbetsvilja kan dock ses som en indikator på ganska begränsad påverkan på användarna.
5. Slutsats om unionens intresse
(109)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder beträffande import av den berörda produkten från Kina.
G. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(110)
Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
1. Nivå för undanröjande av skada
(111)
De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin.
(112)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 12 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den genomsnittliga vinstnivå som unionsindustrin uppnådde under 2006-2007. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Eftersom vinstmålet är lika med den faktiska förtjänsten i unionsindustrin under undersökningsperioden, togs viktade genomsnittliga priser fritt fabrik som referens.
(113)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter för varje samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset för det företaget, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en procentandel av det genomsnittliga importvärdet cif.
(114)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära skademarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär skademarginal
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
I linje med den metod som användes för beräkning av dumpningsmarginal, beräknades skademarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet som ett vägt genomsnitt av de två exporterande tillverkare i urvalet som beviljats individuell behandling.
(116)
Enligt metoden för beräkning av dumpningsmarginal fastställdes den landsomfattande skademarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och för de exporterande tillverkarna i urvalet som omfattades av artikel 18 utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling.
(117)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga skademarginal och landsomfattande skademarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet
68,2 %
Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Provisoriska åtgärder
(118)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(119)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(120)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(121)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
(122)
Dumpnings- och skademarginaler och preliminära antidumpningstullar fastställs enligt följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär tull
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(123)
Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av glasfibervävnader med öppna maskor, med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 och ex 7019 90 99 (Taricnummer 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 och 7019909950) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Företag som förtecknas i bilaga I
57,7
B008
Övriga företag
62,9
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
6. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
7. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2011.