PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1216/2011
av den 24 november 2011
om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), särskilt artikel 11, och
av följande skäl:
(1)
Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (2) innehåller viktiga nyckelutförandeindikatorer och bindande mål på nyckelområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet.
(2)
Nyckelutförandeindikatorerna för säkerhet för upprättande av mål på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock som anges i bilaga 1 till förordning (EU) nr 691/2010 är följande: säkerhetsledningens effektivitet mätt enligt en metod baserad på ATM Safety Maturity Survey Framework, tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering för att möjliggöra harmoniserad rapportering av allvarlighetsbedömningen av separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika tekniska händelser, och rapportering av rättvisekultur.
(3)
Enligt bilaga I till förordning (EU) nr 691/2010 bör dessa nyckelutförandeindikatorer för säkerhet tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) och antas av kommissionen före den första referensperioden.
(4)
I detta syfte inrättade kommissionen en arbetsgrupp bestående av representanter från Easa, Eurocontrol och kommissionen (den s.k. E3-Task Force). Arbetsgruppen utarbetade en teknisk rapport med titeln Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme. Rapporten vidareutvecklades på grundval av kommentarer från medlemsstaterna och de berörda parterna och utgör det tekniska konceptet för denna förordning och tillhörande vägledande material och godtagbara sätt att uppfylla kraven.
(5)
Insatser som redan gjorts med avseende på andra initiativ, t.ex. Easas säkerhetsplan och Eurocontrols riskanalysverktyg och Safety Maturity Survey Framework bör beaktas vid utvecklingen av nyckelutförandeindikatorer för säkerhet.
(6)
Erfarenheterna från det successiva genomförandet av prestationssystemet visar att den tid som avsatts för kommissionen för bedömning av reviderade prestationsmål bör ökas mot bakgrund av arbetsbelastningen orsakad av den detaljerade bedömningen av prestationsplanerna, och för att den nödvändiga dialogen med de nationella tillsynsmyndigheterna ska kunna genomföras och en lämplig motivering av resultaten av denna bedömning säkerställas.
(7)
Förordning (EU) nr 691/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.
(8)
De åtgärder som föreslås i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EU) nr 691/2010 ska ändras på följande sätt:
1.
Artikel 14 ska ändras på följande sätt:
a)
I punkt 1 ska ”två månader” ersättas med ”fyra månader”.
b)
I punkt 2 ska ”två månader” ersättas med ”fyra månader”.
c)
I punkt 3 ska ”två månader” ersättas med ”fyra månader”.
2.
I bilaga I ska avsnitt 2 punkt 1 ersättas med följande:
”1. NYCKELUTFÖRANDEINDIKATORER FÖR SÄKERHET
a)
Den första nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för den första referensperioden ska vara säkerhetsledningens effektivitet mätt enligt en metod baserad på ATM Safety Maturity Survey Framework.
För medlemsstaterna och deras nationella tillsynsmyndigheter och leverantörer av flygtrafiktjänst, godkända att tillhandahålla flygtrafikledningstjänster eller kommunikations-, flygtrafik- och granskningstjänster, ska denna nyckelutförandeindikator mätas utifrån hur följande ledningsmål har genomförts:
-
Säkerhetspolicy och säkerhetsmål.
-
Hantering av säkerhetsrisker.
-
Säkerhetssäkring.
-
Främjande av säkerhet.
-
Säkerhetskultur.
b)
Den andra nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för den första referensperioden ska vara tillämpningen av nedanstående allvarlighetsklassificering baserad på metoden med riskanalysverktyg för rapportering av minst följande tre kategorier av händelser: separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika händelser vid alla flygkontrollcentraler och flygplatser. Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa metoden vid flygplatser med mindre än 50 000 kommersiella rörelser per år.
Vid rapportering av ovanstående händelser ska medlemsstaterna och leverantörerna av flygtrafiktjänst använda följande allvarlighetsgrader:
-
Allvarligt tillbud
-
Svårt tillbud
-
Betydande tillbud
-
Ingen omedelbar konsekvens för säkerheten
-
Inte fastställt; t.ex. otillräcklig information tillgänglig, eller ofullständiga eller motstridiga bevis förhindrade en sådan bedömning.
Rapportering om tillämpningen av metoden ska göras för enskilda händelser.
c)
Den tredje nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för den första referensperioden ska vara rapporteringen från medlemsstaterna och deras leverantörer av flygtrafiktjänst genom ett frågeformulär som utarbetats i enlighet med led e, som mäter graden av närvaro och motsvarande grad av frånvaro av rättvisekultur.
d)
Under den första referensperioden kommer det inte att finnas några EU-täckande säkerhetsmål. Medlemsstaterna får emellertid fastställa mål som motsvarar dessa nyckelutförandeindikatorer för säkerhet.
e)
För att underlätta genomförande och mätning av nyckelutförandeindikatorer för säkerhet ska Easa - i samråd med organet för prestationsgranskning - före inledningen av den första referensperioden anta godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material i enlighet med det förfarande som antagits i enlighet med artikel 52 i förordning (EG) nr 216/2008.
f)
Eurocontrol ska i god tid tillhandahålla de uppgifter som behövs för utarbetandet av de handlingar som avses i led e, inbegripet minst en specifikation av metoden med riskanalysverktyg och dess vidare utveckling och närmare upplysningar om metoden för Safety Maturity Survey Framework och dess viktningsfaktorer.
g)
Den årliga mätning av nyckelutförandeindikatorer som avses i led a och c (frågeformulär om säkerhetsledningens effektivitet och om rättvisekultur) och som utförs av nationella tillsynsmyndigheter och leverantörer av flygtrafiktjänst ska, före den 1 februari varje år, av de nationella tillsynsmyndigheterna rapporteras till Easa för föregående år. Dessa årliga mätningar ska användas som underlag för den granskning som beskrivs i leden h och i. De nationella tillsynsmyndigheterna ska presentera eventuella förändringar i den årliga mätningen av nyckelutförandeindikatorer före nästa årsrapport.
h)
De nationella tillsynsmyndigheterna ska övervaka det genomförande och den mätning av nyckelutförandeindikatorerna för säkerhet som leverantörerna av flygtrafiktjänster utför, i enlighet med de förfaranden för säkerhetstillsyn som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1034/2011 (3).
i)
I samband med standardiseringsinspektionerna ska Easa, i enlighet med de arbetsmetoder som avses i artikel 24 i förordning (EG) nr 216/2008, övervaka de nationella tillsynsmyndigheternas genomförande och mätning av nyckelutförandeindikatorerna för säkerhet. Easa ska informera organet för prestationsgranskning om resultaten av dessa inspektioner.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 24 november 2011.