PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1008/2011
av den 10 oktober 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på mellan 7,6 % och 46,7 %.
(2)
Efter en interimsöversyn på eget initiativ avseende definitionen av den berörda produkten förtydligade rådet denna definition i den ursprungliga undersökningen genom förordning (EG) nr 684/2008 (3).
(3)
Efter en undersökning på eget initiativ av huruvida antidumpningsåtgärderna kringgicks utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 499/2009 (4) den slutgiltiga antidumpningstull som i enlighet med förordning (EG) nr 1174/2005 är tillämplig på ”Alla övriga företag” till att omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.
2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång
(4)
Efter offentliggörande av ett tillkännagivande (5) om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 21 april 2010 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av två unionstillverkare, BT Products AB och Lifter S.r.l. (nedan kallade de sökande företagen), som svarar för en betydande del av, i detta fall nästan hela, unionens produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa.
(5)
Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas och offentliggjorde den 20 juli 2010 i Europeiska unionens officiella tidning (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Undersökning
4.1 Undersökningsperiod
(7)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2009-30 juni 2010 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(8)
Kommissionen underrättade officiellt de sökande företagen, exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt företrädarna för exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(9)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(10)
Med tanke på det stora antalet icke-närstående importörer ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Inga icke-närstående importörer gav sig emellertid till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.
(11)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de två koncerner av unionstillverkare som begärt översynen. Ingen av de kända exporterande tillverkarna i Kina samarbetade vid översynen. Ingen av importörerna gav sig heller till känna under stickprovsförfarandet och inga andra importörer eller användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.
(12)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:
Unionstillverkare
-
Lifter S.r.l., Casole d’Elsa, Italien.
-
BT Products AB, Mjölby, Sverige.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(13)
Den berörda produkten i denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen och definierades tydligare i interimsöversynen avseende produktdefinitionen, nämligen gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 och har sitt ursprung i Kina. I den här förordningen betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).
(14)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och att dessa produkter således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(15)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Inledande anmärkningar
(16)
Nitton kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades när undersökningen inleddes. Bara ett företag, Crown Equipment (Suzhou), gav sig till känna och samtyckte till en början till att ingå i urvalet, men meddelade senare att det inte ville samarbeta. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade alltså i undersökningen och slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma måste dras på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som de sökande företagen lämnat, bland annat i sin begäran om en översyn, uppgifter från Eurostat samt officiell exportstatistik från Kina.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(17)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(18)
I den ursprungliga undersökningen användes Kanada som jämförbart land när normalvärdet fastställdes. Eftersom produkten inte längre tillverkas i Kanada uppgavs det i tillkännagivandet om inledande att Brasilien skulle användas som jämförbart land vid översynen. Ingen av de kända brasilianska exporterande tillverkarna var dock villig att samarbeta. I stället kontaktades 27 indiska och två taiwanesiska tillverkare, men inte heller de var villiga att samarbeta. De berörda parterna har inte föreslagit något annat jämförbart land.
(19)
En icke-samarbetsvillig exportör gjorde gällande att kommissionen inte visat att det var omöjligt att använda uppgifter från ett jämförbart land i det aktuella fallet. De förslag som företaget lämnat har följts upp. Vissa av de företag som den icke-samarbetsvilliga exportören föreslog verkade inte tillverka den berörda produkten. Företaget föreslog också att Vietnam skulle användas som jämförbart land. Vietnam kan dock inte beaktas, eftersom landet inte anses ha en marknadsekonomi. I skälen 17 och 18 konstaterades att kommissionen kontaktade åtskilliga företag i tre potentiella jämförbara länder: Brasilien, Indien och Taiwan. Trots kommissionens ansträngningar hittades inget företag som var villigt att samarbeta. Utan samarbete från ett jämförbart land måste normalvärdet med stöd av artikel 2.7 a i grundförordningen beräknas på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Påståendet måste därför avvisas.
2.2 Normalvärde
(20)
Eftersom inget jämförbart land samarbetade i översynen användes det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, som grund när normalvärdet fastställdes. Samma metod användes både för det företag som i den ursprungliga undersökningen beviljades behandling som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och för de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen.
2.3 Exportpris
(21)
Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter. Som grund för beräkningen av exportpriset användes uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter.
2.4 Jämförelse
(22)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse såsom anges i artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för sjöfrakt och inrikes frakt i exportlandet samt för försäkringar.
2.5 Dumpningsmarginal
(23)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. Jämförelsen visade att det förekom omfattande dumpning under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på mellan 97 och 224 %. De stora skillnaderna i dumpningsmarginaler beror på de olika uppgifter som användes som grund för fastställande av exportpriset.
3. Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
(24)
Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade vid denna undersökning, bygger slutsatserna nedan på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt uppgifter som tillhandahållits av de sökande företagen, uppgifter från Eurostat och officiell exportstatistik från Kina.
(25)
Följande aspekter undersöktes: utvecklingen för import från Kina, exportörernas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft, de inhemska priserna i Kina och exportpriserna till tredje länder.
3.1 Utvecklingen för importen från Kina
(26)
Trots de åtgärder som infördes 2005 fortsatte de kinesiska exporterande tillverkarna att leverera avsevärda mängder gaffelvagnar till unionsmarknaden. Under översynsperioden importerades nästan 400 000 enheter från Kina till unionen, motsvarande 99 % av den sammanlagda importen till unionen, vilket är betydligt mer än innan åtgärderna infördes (antalet varierar från 118 000 enheter under 2000 till 280 000 enheter under den ursprungliga undersökningsperioden).
3.2 Exportörernas outnyttjade kapacitet
(27)
Eftersom inga andra uppgifter om produktion och kapacitet i Kina fanns att tillgå gjordes analysen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av uppgifter som lämnats av de sökande företagen. Marknadsinformationen i begäran om översyn tyder på att det finns en enorm kapacitet i Kina, vilket inte har bestridits av de berörda parterna. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009).
(28)
Av produktionsvolymerna att döma är det lätt att dra slutsatsen att om inga åtgärder vidtas skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden.
3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft, inhemska priser i Kina och exportpriser till tredjeländer
(29)
Ur prissynvinkel är unionen fortfarande en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare. Priserna på de produkter som importerades från Kina till unionen var ungefär en tredjedel av de priser som unionsindustrin tog ut av icke-närstående kunder i unionen.
(30)
Kinesisk exportstatistik visar att 40 % av alla gaffelvagnar som exporterades från Kina gick till unionen under översynsperioden. Den näst största exportmarknaden för kinesiska gaffelvagnar är Förenta staterna (20 %), medan resten av exporten är spridd på olika mottagarländer.
(31)
De kinesiska exportpriserna till unionen ligger generellt sett på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer utom Förenta staterna. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde dock potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder.
(32)
De kinesiska exportpriserna till unionen är betydligt högre än de kinesiska exportpriserna till Förenta staterna (17 % under översynsperioden). Eftersom de kinesiska exportörerna inte samarbetat går det inte att fastställa i vilken grad prisskillnaden förklaras av skillnader i produkturvalet. På grundval av tillgängliga exportuppgifter går det emellertid inte att utesluta att gaffelvagnar som för närvarande exporteras till Förenta staterna till lägre priser (delvis) skulle säljas till unionsmarknaden i stället om åtgärderna upphörde att gälla. Orsakerna till en sådan utveckling förklaras i skäl 31.
(33)
Prisjämförelserna ovan visar att unionen fortfarande är en mycket attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare, som med största sannolikhet skulle fortsätta att exportera stora mängder gaffelvagnar till låga priser.
3.4 Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning
(34)
Analysen ovan visar att kinesiska produkter fortsatte att importeras till unionsmarknaden till dumpade priser, med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför unionen och den kapacitet som finns i Kina, kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
1. Tillverkning i unionen
(35)
Inom unionen tillverkas den likadana produkten av de två företagskoncerner som begärt översynen samt av en tredje unionstillverkare av gaffelvagnar. Dessa företags produktion utgör unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
2. Unionsindustrin
(36)
Eftersom dessa tillverkare står för all produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i unionen, anses de utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin.
(37)
En icke-samarbetsvillig exportör hävdade att kommissionens definition av unionsindustrin var inkorrekt, eftersom den omfattande en icke-samarbetsvillig unionstillverkare, som också ingick i skadeanalysen. Enligt exportören stod detta i strid med artikel 5.4 i grundförordningen. Enligt artikel 4.1 i grundförordningen avser unionsindustrin dock alla företag i unionen som tillverkar den likadana produkten. Den icke-samarbetsvilliga tillverkaren utgör därmed en del av unionsindustrin enligt grundförordningen. I skäl 42 konstateras att uppgifter för den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren bara har beaktats i analysen av försäljningsvolymerna till icke-närstående kunder och av unionsindustrins marknadsandelar. Det konstateras också att slutsatserna av undersökningen hade varit desamma även om den icke-samarbetsvilliga unionstillverkaren hade uteslutits från analysen.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkning
(38)
Eftersom inga kinesiska exporterande tillverkare av den berörda produkten samarbetade vid undersökningen användes uppgifter från Eurostat som grund för uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina.
2. Förbrukning på unionsmarknaden
(39)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på importuppgifter från Eurostat.
(40)
Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.
Tabell 1
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Total förbrukning i unionen (i enheter)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Volym, marknadsandel och priser för import från Kina
(41)
Volymen på importen med ursprung i Kina minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 387 907 enheter under översynsperioden. Trots att efterfrågan i unionen minskade avsevärt fick den kinesiska importen en större marknadsandel under skadeundersökningsperioden eftersom denna import inte minskade i samma takt som förbrukningen i unionen. Marknadsandelen för importen från Kina ökade avsevärt mellan 2007 och översynsperioden, då den nådde en nivå på ungefär 83 %. Genomsnittspriset på kinesisk import har varierat något under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Importvolym från Kina
(i enheter) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Marknadsandel för importen från Kina (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Pris på importen från Kina (i EUR/enhet) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(42)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. Av sekretesskäl (endast två tillverkare, de sökande företagen, samarbetade vid översynen) anges endast index nedan. För att vara konsekvent med tabellerna 1 och 2 gäller uppgifterna om den sammanlagda försäljningsvolymen i unionen till icke-närstående kunder och om unionsindustrins marknadsandel i tabellerna 6 och 7 alla tre unionstillverkare, dvs. de två sökande företagen samt den tredje tillverkaren, som inte samarbetade vid översynen (försäljningssiffrorna för det tredje företaget grundar sig på information som tillhandahållits av de sökande företagen).
4.1 Produktion
(43)
Under översynsperioden minskade produktionen med 35 % jämfört med 2007.
Tabell 3
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Produktion (i enheter)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(44)
Produktionskapaciteten förblev stabil mellan 2007 och översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var lågt redan 2007, men sjönk med ytterligare 20 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden, då det låg på en mycket låg nivå, på grund av att produktionen avtog mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 4
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Produktionskapacitet (i enheter)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsutnyttjande
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Lager
(45)
Unionsindustrins utgående lager ökade med 56 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 5
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Utgående lager (i enheter)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Försäljningsvolym
(46)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 50 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen var störst mellan 2008 och 2009.
Tabell 6
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i enheter)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Marknadsandel
(47)
Unionsindustrins marknadsandel var låg redan 2007 och minskade med ytterligare 16 % mellan 2007 och översynsperioden. Två de fyra unionstillverkare som ingick i den ursprungliga undersökningen har upphört med tillverkningen av gaffelvagnar. Båda dessa förhållanden kan anses vara en följd av det ökade trycket från dumpad kinesisk export på unionsmarknaden, som blev ännu påtagligare för unionsindustrin i och med att förbrukningen starkt minskade.
Tabell 7
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Unionsindustrins marknadsandel
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Tillväxt
(48)
Mellan 2007 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 40 %. Unionsindustrin förlorade 3,2 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den berörda importen ökade med 5 procentenheter.
4.7 Sysselsättning
(49)
Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2007 och översynsperioden. Detta visar att unionsindustrin har strävat efter att effektivisera produktionen på grund av den kraftigt minskade efterfrågan.
Tabell 8
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Sysselsättning (den berörda produkten; antal personer)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivitet
(50)
Produktiviteten hos de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade med 22 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 9
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Produktivitet (i enheter per anställd)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(51)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade något, med 4 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 10
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Enhetspris på unionsmarknaden (i EUR/enhet)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Löner
(52)
Den genomsnittliga lönen per anställd minskade med 29 % mellan 2007 och översynsperioden. Även detta visar att unionsindustrin framgångsrikt har satsat på att kontrollera kostnaderna, trots de problem som uppstod på grund av de drastiskt minskade produktionsvolymerna.
Tabell 11
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Årlig arbetskostnad per anställd (i 1 000 EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investeringar
(53)
Mellan 2007 och översynsperioden minskade det årliga flödet av investeringar som unionsindustrin gjorde i den berörda produkten med hela 91 %.
Tabell 12
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Nettoinvesteringar (i EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Lönsamhet och räntabilitet
(54)
Unionsindustrins lönsamhet minskade avsevärt, med 66 % mellan 2007 och översynsperioden.
(55)
Också räntabiliteten minskade betydligt, med 57 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 13
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Nettovinst av försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(56)
Kassaflödet (netto) från den löpande verksamheten anges i tabell 14. Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, mest beroende på att en del av tillverkarna ingår i större koncerner.
Tabell 14
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Kassaflöde (i EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Dumpningsmarginalens storlek
(57)
Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för importen från Kina kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbar.
4.15 Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(58)
Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation, trots de antidumpningsåtgärder som infördes 2005, fortfarande är bräcklig på grund av den väldiga förekomsten av billiga kinesiska varor på unionsmarknaden. En redan oviss situation övergick i en uppenbart skadevållande situation under 2009 och översynsperioden, när den kraftigt minskade förbrukningen i unionen avslöjade hur stora de negativa effekterna av den dumpade kinesiska importen verkligen var. Under denna period minskade unionsindustrins produktions- och försäljningsvolymer snabbare än förbrukningen i unionen, vilket ledde till att ytterligare stora marknadsandelar gick förlorade. Trots åtgärder ökade den kinesiska importens marknadsandel under samma period och kinesiska produkter fortsatte att importeras till priser som var betydligt lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade unionsindustrins vinster ytterligare. Unionsindustrin har därför inte kunnat återhämta sig från följderna av dumpningen och dess situation har till och med försämrats ytterligare under översynsperioden.
4.16 Slutsatser
(59)
Trots antidumpningsåtgärderna utvecklades ett antal centrala indikatorer negativt mellan 2007 och översynsperioden. Lönsamheten minskade med 4,9 procentenheter, produktions- och försäljningsvolymerna minskade med 35 % respektive 50 % och kapacitetsutnyttjandet sjönk med 35 %, vilket följdes av en minskning av sysselsättningen. Även om en del av denna negativa utveckling kan tillskrivas den starka tillbakagången i förbrukning (40 % under skadeundersökningsperioden) är unionsindustrins kraftigt minskade marknadsandel (minus 4 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden) och den konstant ökande marknadsandelen för kinesisk import tydliga tecken på att dumpad kinesisk import utövar ett allt större tryck. Den kinesiska importen har redan en i det närmaste monopolliknande ställning på unionsmarknaden och varje ytterligare ökning av denna import, inte minst på grund av de mycket låga priserna, kan göra att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande faller till en nivå som ligger under vad som är absolut nödvändigt för att garantera dess överlevnadsförmåga. Det erinras om att två unionstillverkare har tvingats lämna gaffelvagnsbranschen under skadeundersökningsperioden (se skäl 47).
(60)
En kinesisk exporterande tillverkare hävdade i sina synpunkter på meddelandet av uppgifter att vissa indikatorer, till exempel produktion, försäljningsvolym, lönsamhet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning, inte visar att det skulle ha skett någon negativ förändring för unionsindustrin. Företaget hade emellertid endast beaktat utvecklingen mellan 2009 och översynsperioden, medan man vid bedömningen av skada måste ta hänsyn till den övergripande utvecklingen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och översynsperioden. Ovan konstaterades (se skälen 43-49) att alla de skadeindikationer som den kinesiska exportören nämner utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden.
(61)
Samma exportör påstod också att kommissionen inte skiljde mellan de skadevållande effekterna av dumpad import och andra effekter, till exempel den plötsliga nedgången i efterfrågan till följd av den ekonomiska krisen. Det stämmer visserligen att förbrukningen i unionen minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden, men de kinesiska exportörerna lyckades under samma period vinna betydande marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin. Dessutom påpekas det att följderna av den dumpade importen vållade större skada under perioden av svag efterfrågan (se skäl 58).
Slutsatsen blir därmed att unionsindustrin trots antidumpningsåtgärderna har lidit väsentlig skada under översynsperioden.
5. Verkan av den dumpade importen och andra faktorer
5.1 Verkan av den dumpade importen
(62)
Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Kina inte i samma takt, vilket resulterade i en allt större marknadsandel för den kinesiska importen. Då de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga har prisunderskridandet och målprisunderskridandet beräknats på grundval av de tillförlitligaste uppgifter som fanns att tillgå, bland annat uppgifter från Eurostat, offerter från kinesiska exporterande tillverkare som tillhandahållits av de sökande företagen samt exportfakturor som erhölls av medlemsstaternas tullmyndigheter. Det konstaterades att importen från Kina tydligt underskred unionsindustrins priser med mellan 43 % och 78 %, beroende på vilken källa man hämtar informationen från.
5.2 Import från övriga länder
(63)
Importen från övriga länder är mycket liten och minskade ytterligare med 79 % mellan 2007 och översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder minskade också under översynsperioden. Av sekretesskäl (unionsindustrin utgörs av två tillverkare) anges endast index nedan.
Tabell 15
2007
2008
2009
Översyns-perioden
Importvolym från övriga länder (i enheter)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Marknadsandel för importen från övriga länder
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Slutsats
(64)
I skäl 41 konstateras det att importen från Kina har tagit en allt större marknadsandel under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen i unionen minskade märkbart. Under översynsperioden ökade den kinesiska importens marknadsandel till 83 % av förbrukningen i unionen. Trycket har alltså ökat i fråga om volymer, trots att efterfrågan på det hela taget har minskat, och detta i kombination med de mycket låga priserna på den kinesiska importen till unionen har resulterat i att unionsindustrins priser underskridits rejält. Det finns alltså ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden.
F. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Inledande anmärkningar
(65)
Såsom redan konstaterats har de antidumpningsåtgärder som införts inte gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit.
2. Den kinesiska exportens förmodade utveckling om åtgärderna upphör att gälla
(66)
I skäl 27 konstaterades att det finns en enorm produktionskapacitet i Kina. Under 2008 och 2009 låg produktionsvolymerna på 1,5 miljoner respektive 800 000 enheter, vilket redan då var mer än dubbelt så mycket som hela unionsmarknaden. Endast en mindre del av den kinesiska produktionen såldes på den inhemska kinesiska marknaden (14 % under 2008 och 23 % under 2009). Utan åtgärder skulle ett betydligt större antal kinesiska gaffelvagnar kunna styras till unionsmarknaden.
(67)
I skäl 31 anges att de kinesiska exportpriserna till unionen generellt sett ligger på samma nivå som de genomsnittliga kinesiska exportpriserna till alla andra tredjeländer. Åtminstone en del av den kinesiska exporten till andra tredjeländer än unionen eller Förenta staterna (40 % av den sammanlagda kinesiska exporten) kunde potentiellt styras till unionen igen, ifall åtgärderna upphör att gälla. Att detta skulle kunna ske är sannolikt inte bara på grund av möjligheten att ta ut högre priser om inga åtgärder gällde, utan också på grund av att exporten till övriga tredjeländer är så pass fragmenterad. Med tanke på unionsmarknadens storlek och de försäljningskanaler som etablerats skulle det vara enklare med en enda exportdestination i stället för flera länder.
3. Slutsats
(68)
Mot bakgrund av resonemanget i skälen 66 och 67 kan man sluta sig till att den väsentliga skada som konstaterades finnas under översynsperioden sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta torde få till följd att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation ytterligare försämras, vilket till och med kan hota dess fortlevnad på medellång sikt.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(69)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet ifall de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
(70)
I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den här undersökningen är en översyn där man analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft är det dessutom möjligt att bedöma eventuella otillbörliga negativa verkningar för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(71)
Mot denna bakgrund undersöktes om man, trots slutsatserna beträffande sannolikheten för att den skadevållande dumpningen fortsätter, entydigt kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta fall.
2. Unionsindustrins intresse
(72)
Unionsindustrin har genomgående förlorat marknadsandelar, medan importen från Kina har ökat sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden. Två av de ursprungligen fyra unionstillverkarna har upphört med tillverkningen av den produkt som undersöks. Unionsindustrin har dessutom lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Utan åtgärder skulle unionsindustrin troligen vara i en ännu värre situation.
3. Importörernas och användarnas intresse
(73)
Ingen av de icke-närstående importörer eller användare som kontaktades var samarbetsvillig. I den ursprungliga undersökningen konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna. Trots att åtgärderna har varit i kraft under fem år, fortsatte importörer och användare i unionen att främst köpa in den berörda produkten från Kina. Det framkom heller inget som tydde på att det skulle ha varit svårt att hitta andra leverantörer. I den ursprungliga undersökningen förhöll sig de samarbetsvilliga användarna neutralt till införandet av åtgärder och man slöt sig därför till att gaffelvagnar inte hade någon stor betydelse för deras verksamhet. Inget som tyder på det motsatta konstaterades under denna översyn. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att fortsatta antidumpningsåtgärder skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen. Utan åtgärder skulle dumpad kinesisk import däremot kunna få monopol på unionsmarknaden för gaffelvagnar.
4. Slutsats
(74)
Mot denna bakgrund är det inte möjligt att entydigt sluta sig till att bibehållandet av de nuvarande antidumpningsåtgärderna inte skulle vara i unionens intresse.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(75)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(76)
I de synpunkter som unionsindustrin lade fram framhävdes det att översynen har visat på mycket högre nivåer av dumpning och prisunderskridande än den ursprungliga undersökningen och att trycket från dumpad kinesisk export har blivit allt större. Unionsindustrin föreslog därför att kommissionen också borde överväga att göra en ny bedömning av nivån på antidumpningstullarna. Mot bakgrund av dessa synpunkter och av slutsatserna av översynen diskuteras möjligheten att inleda en fullständig interimsöversyn som bara gäller dumpning.
(77)
De antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina bör följaktligen bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består alltså av värdetullar av olika storlek.
(78)
De åtgärder som omfattas av denna översyn utvidgades genom förordning (EG) nr 499/2009 till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte. Inga nya uppgifter lämnades om detta inom ramen för denna översyn. Den slutgiltiga antidumpningstull på 46,7 % som gäller för ”Övriga företag” vid import med ursprung i Kina bör därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.
(79)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa satser utan ska i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”Övriga företag”.
(80)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sådana gaffelvagnar och väsentliga delar, dvs. chassin och hydraulik, till gaffelvagnar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 (Taric-nummer 8427900011 och 8427900019) och ex 8431 20 00 (Taric-nummer 8431200011 och 8431200019) och som har sitt ursprung i Kina. I denna förordning betraktas gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:
Företag
Tullsats
(%)
Taric-tilläggsnummer
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina
7,6
A603
Övriga företag
46,7
A999
3. Den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på ”Övriga företag” enligt punkt 2 utvidgas härmed till att även omfatta import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa, dvs. chassin och hydraulik, enligt definitionen i punkt 1, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (Taric-nummer 8427900011 och 8431200011) och som avsänts från Thailand, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Thailand eller inte.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 10 oktober 2011.