PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 287/2011
av den 21 mars 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 2737/90 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 33 % vid import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina. Genom beslut 90/480/EEG (3) godtog kommissionen åtaganden som gjorts av två större exportörer beträffande den produkt som är föremål för åtgärder.
(2)
Efter det att de två berörda kinesiska exportörerna dragit tillbaka sina åtaganden, införde kommissionen genom förordning (EG) nr 2286/94 (4) en preliminär antidumpningstull på import av den berörda produkten.
(3)
Genom förordning (EG) nr 610/95 (5) ändrade rådet förordning (EEG) nr 2737/90 och införde en slutgiltig tull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid. Efter en översyn som inleddes enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynsundersökningen) förlängdes dessa åtgärder med ytterligare en femårsperiod genom rådets förordning (EG) nr 771/98 (6).
(4)
Genom förordning (EG) nr 2268/2004 (7) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång en antidumpningstull på 33 % på import av volframkarbid och smält volframkarbid med ursprung i Kina.
(5)
Genom förordning (EG) nr 1275/2005 (8) ändrade rådet definitionen av produktomfattningen till att även omfatta volframkarbid blandad med metallpulver.
2. Begäran om översyn
(6)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (9), mottog kommissionen den 30 september 2009 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av European Association of Metals (Eurometaux) (nedan kallad sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 85 %, av unionens tillverkning av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid.
(7)
Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada för unionsindustrin.
3. Inledande
(8)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 30 december 2009 i Europeiska unionens officiella tidning (10) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Undersökning
4.1 Undersökningsperiod
(9)
Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(10)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare som den visste var berörda, samt tillverkarna i det jämförbara landet och företrädarna för Kina om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(11)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(12)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från sju unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i det jämförbara landet och tre användare.
(13)
Ingen av importörerna hörde av sig rörande stickprovsförfarandet eller försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen. Eftersom bara en kinesisk exporterande tillverkare gav sig till känna för att lämna den begärda informationen, blev det inte nödvändigt att göra något urval.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Österrike
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Frankrike
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tjeckien
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Österrike
b)
Jämförbart land
-
Global Tungsten & Powders Corp., Förenta staterna
c)
Användare
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankrike
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(15)
Den produkt som berörs av denna översyn är volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid som har ursprung i Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2849 90 30 och ex 3824 30 00.
(16)
Volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid är föreningar av kol och volfram vilka framställs genom värmebehandling (uppkolning i det första fallet och smältning i det tredje). Båda produkterna är mellanprodukter och används som insatsvaror vid tillverkning av komponenter i hårdmetall såsom skärverktyg och komponenter med stor slitstyrka, friktionsfasta höljen, borrspetsar för oljeborrnings- och gruvbrytningsverktyg, samt i präglings- och skärverktyg för dragning och smidning av metaller.
(17)
Av den nuvarande undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av unionstillverkarna, och som den produkt som tillverkas och säljs i det jämförbara landet. De betraktas därför som likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(18)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningen enligt denna artikel.
(19)
Såsom framgår ovan blev det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina.
(20)
I stickprovsskedet föreföll det som om den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens export utgjorde mindre än 5 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen. De kinesiska myndigheterna och andra berörda parter underrättades om att artikel 18 i grundförordningen eventuellt skulle komma att tillämpas beroende på de exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja. Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter till följd av denna underrättelse.
(21)
Längre fram i undersökningen korrigerade emellertid den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i sitt svar på frågeformuläret felet i de lämnade uppgifterna om exportförsäljningen till unionen och uppgav en högre exportvolym till unionen. Samtidigt analyserades ytterligare exportvolymerna av den berörda produkten till unionen från Kina utifrån Eurostat-siffror. Till följd av detta och efter kontroll av svaret på frågeformuläret, slog man fast att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportvolym var mycket betydande (11). Mot bakgrund av dessa resultat, drog man slutsatsen att graden av samarbetsvilja var hög.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(22)
Eftersom ingen exporterande tillverkare från Kina beviljades marknadsekonomisk status i de ursprungliga undersökningarna, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
(23)
I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av detta val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende. Förenta staterna användes också som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen, och några nya eller förändrade omständigheter som skulle berättiga en ändring verkade inte finnas och några sådana omständigheter hade inte heller meddelats kommissionen. Det ansågs att Förenta staterna var representativt som referensmarknad, särskilt med tanke på den amerikanska inhemska marknadens öppenhet och konkurrenskraft. Dessutom fanns det en tillverkare i Förenta staterna som samtyckte till att samarbeta i den nuvarande översynen.
(24)
Förenta staterna har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn.
2.2 Normalvärde
(25)
I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för produkttyper som konstaterades ha sålts vid normal handel.
(26)
Till följd av detta fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens priser vid försäljning på den inhemska marknaden till icke-närstående kunder.
(27)
Först fastställdes det om den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning till oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten som exporterats till unionen. Den inhemska försäljningen från den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren ansågs vara tillräckligt representativ under översynsperioden.
(28)
Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde ansetts ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkten som såldes på den amerikanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden.
(29)
Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för all lönsam försäljning.
2.3 Exportpris
(30)
Med tanke på att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export uppgick till mer än 90 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen, undersöktes, såsom anges ovan, exportpriset utifrån uppgifter från den exporterande tillverkaren, dvs. det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas, efter justering, för den berörda produkten vid exportförsäljningen till unionen.
2.4 Jämförelse
(31)
Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik, i samma handelsled och på samma beskattningsnivå. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen och för att få en rättvis jämförelse, beaktades olikheter i de faktorer som påstods påverka och som mycket riktigt påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkringar, bankavgifter och förpackningskostnader. Vidare gjordes en femprocentig justering av exportpriset för exportskatten och en justering av normalvärdet för mervärdesskatten.
2.5 Dumpningsmarginal
(32)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning på mer än 80 % förelåg under översynsperioden, och att denna låg på en betydligt högre nivå än i den senaste översynsundersökningen (31 %). Den exakta dumpningsmarginalen kan inte uppges av sekretesskäl. Beräkningarna har baserats på uppgifter från en exporterande tillverkare i Kina och från en tillverkare i det jämförbara landet. Ett avslöjande av dumpningsmarginalen skulle göra det möjligt för både den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina och tillverkaren i det jämförbara landet att dra slutsatser om den andra partens normalvärde respektive exportpris, vilket skulle vara en uppenbar överträdelse av parternas rätt till sekretess.
3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphävas
3.1 Inledande anmärkning
(33)
Uppgifterna i detta avsnitt härrör från analysen av uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, Eurostat och begäran om översyn.
3.2 De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet
(34)
De uppgifter om outnyttjad kapacitet som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkaren lades fram, med en ökning eller minskning på 20 % för att respektera sekretessen. Produktionskapaciteten i Kina uppgick till omkring 21 000 ton 2006 och 2007 och ökade sedan kraftigt till omkring 35 000 ton 2008 och under översynsperioden, en ökning med mer än 80 % under skadeundersökningsperioden. Dessa siffror får anses vara lågt räknade, eftersom det i begäran om översyn uppgavs en produktionskapacitet på i storleksordningen 50 000 ton.
(35)
Dessutom uppgav den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren en kraftig ökning av kapaciteten under skadeundersökningsperioden.
(36)
De uppgifter som inhämtades under undersökningen tydde på att den samlade kinesiska produktionskapaciteten var avsevärt mycket större än den faktiska kinesiska produktionen (minst 20 000 ton mer under 2008 och under översynsperioden).
(37)
Under översynsperioden hade Kina en outnyttjad kapacitet som uppgick till sex gånger unionens förbrukning (25 000 ton, att jämföra med unionsförbrukningen på 3 800 ton).
(38)
Mot bakgrund av detta är det tydligt att en stor del av den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas för att öka exporten till unionen.
(39)
Uppgifter som lämnades under undersökningen visade dessutom på en betydande snedvridning på marknaden för de råvaror som används för att tillverka den berörda produkten. För det första är råvarorna föremål för kvoter, som delas ut av de kinesiska myndigheterna. För det andra begränsar de kinesiska myndigheterna tillgången på råvaror genom införandet av exportskatter och en rabatt på mervärdesskatten, vilka också tillämpas på den berörda produkten (se skäl 31). Dessa faktorer pekar än mer på att det är sannolikt med fortsatt dumpning i det här fallet.
3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft och exportpriser till tredjeländer
(40)
De prisuppgifter som tillhandahölls av den samarbetsvilliga exportören, och som inte kan uppges av sekretesskäl, visar att unionen är en mycket intressant marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna. Under hela skadeundersökningsperioden låg de priser de kunde få ut på tredjelandsmarknader lägre än de priser de kunde få ut i unionen (utom under 2007) och de var mellan 10 och 20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden.
(41)
När det gäller vilka priser det går att få ut, kan man utifrån detta dra slutsatsen att EU-marknaden definitivt är ett attraktivt alternativ för de kinesiska exportörerna.
(42)
De kinesiska exporterande tillverkarna har därför ett incitament att rikta sin export till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas. De rådande höga priserna på unionsmarknaden skulle ge de kinesiska exporterande tillverkarna bättre vinstmarginaler.
3.4 Kringgående av åtgärder
(43)
Åtgärderna utsträcktes 2005 till ytterligare ett KN-nummer eftersom man fann att de kinesiska exportörerna kringgick åtgärderna genom att de i volframkarbidpulvret blandade i små mängder av ett annat metallpulver (mestadels kobolt) (12). Detta konstaterade kringgående är ytterligare en faktor som pekar på slutsatsen att fortsatt dumpning är sannolikt. Detta är ett tydligt bevis för att unionsmarknaden fortsätter att vara en attraktiv marknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, som, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, troligtvis skulle rikta stora volymer volframkarbid till EU.
3.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(44)
Den föregående analysen visar att den kinesiska importen fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt med tanke på analysen av prisnivåerna på marknader i och utanför EU och den kapacitet som finns tillgänglig i Kina kan man dra slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs.
D. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Definition av unionsindustrin
(45)
Inom unionen tillverkas den likadana produkten av sju företag eller företagsgrupper.
(46)
De anses därför utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.
2. Inledande anmärkning
(47)
Uppgifterna om import till unionen av den berörda produkten med ursprung i Kina indexerades i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
(48)
Beroende på att även andra produkter än den berörda produkten ingår i importuppgifterna på KN-nummernivå från Eurostat (KN-nummer 3824 30 00) har, rörande importvolymerna enligt Taric-nummer 3824300010, följande analys gjorts utifrån importuppgifter baserade på Taric-nummer tillsammans med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. Taric-nummer anses konfidentiella eftersom de är så detaljerade att parterna blir möjliga att identifiera. Av detta skäl lades en del uppgifter fram i intervaller.
(49)
Uppgifter om unionsindustrin fick man genom sju unionstillverkares svar på frågeformulären.
3. Förbrukningen på unionsmarknaden
(50)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat.
(51)
Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionens förbrukning med 62 %, och den främsta minskningen ägde rum mellan 2008 och översynsperioden. Under översynsperioden minskade förbrukningen med 63 % jämfört med 2008.
Tabell 1
Förbrukning
2006
2007
2008
ÖP
Volym (i ton)
+
Total import
1 766
1 885
2 303
755
+
EU:s tillverkning såld på EU-marknaden
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Förbrukning
10 047
10 218
10 284
3 779
Ökning i förhållande till föregående år
2 %
1 %
-63 %
4. Volym, marknadsandel och priser för den dumpade importen från Kina
(52)
I tabellen nedan visas utvecklingen av volymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på den dumpade importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.
Tabell 2
Import från Kina
2006
2007
2008
ÖP
Importvolym från det berörda landet (i ton)
Mer än 700
Mer än 700
Mer än 400
Mer än 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Marknadsandel för importen från det berörda landet
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Pris på importen från det berörda landet (euro/ton)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina minskade med 89 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå på ungefär 80 ton under översynsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 7,1 % år 2006 till 2,1 % under översynsperioden.
(54)
En möjlig förklaring till denna nedgång är den kraftiga ökningen av Kinas inhemska förbrukning under skadeundersökningsperioden. Genom ett system med exportkvoter och exporttullar verkar de kinesiska myndigheterna dessutom bedriva en politik för att bevara Kinas volframresurser.
(55)
Priserna på den kinesiska importen sjönk med 14 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den allmänna trend som observerats när det gäller unionsindustrins priser.
(56)
Jämförelsen visade också att priserna på importen från Kina underskred unionsindustrins priser med mer än 10 % efter det att de gällande antidumpningstullarna dragits av. Dessa resultat är desamma som i den senaste översynsundersökningen (13).
5. Import från andra länder
(57)
I tabellen nedan anges importvolymen från övriga länder under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.
Tabell 3
Import från övriga länder
2006
2007
2008
ÖP
Import från övriga länder (i ton)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Marknadsandel för importen från övriga länder
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Genomsnittligt pris (euro/ton)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Förenta staterna:s marknadsandel
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Genomsnittligt pris (euro/ton)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Sydkoreas marknadsandel
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Genomsnittligt pris (euro/ton)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Importen från övriga tredjeländer minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den följde en allmän marknadstrend som utlösts av den minskande förbrukningen (ett fall på 62 %), men inte i samma takt. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 10,5 % till 17,9 %. Denna imports inverkan på unionsindustrin kan emellertid inte anses vara negativ, såsom visas i skälen 85-88.
(59)
Det bör noteras att marknadsandelen för Republiken Korea (nedan kallad Sydkorea) fördubblades under skadeundersökningsperioden och kom upp i 4,4 %. De koreanska genomsnittliga importpriserna minskade under skadeundersökningsperioden men förblev genomgående högre än det genomsnittliga försäljningspriset på den kinesiska exportförsäljningen.
6. Unionsindustrins ekonomiska situation
(60)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
6.1 Tillverkning
(61)
Unionsindustrins tillverkning ökade först med 5,8 % år 2007 och 11,6 % år 2008 jämfört med 2006, för att därefter under översynsperioden minska kraftigt, med 56 % jämfört med 2008.
Tabell 4
Unionens sammanlagda tillverkning
2006
2007
2008
ÖP
Volym (i ton)
Tillverkning
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(62)
Tillverkningskapaciteten ökade med 10,8 % mellan 2006 och översynsperioden. När tillverkningen minskade, särskilt under översynsperioden, uppvisade kapacitetsutnyttjandet till följd av detta en sammanlagd minskning på 57 % mellan 2006 och översynsperioden, och nådde upp i ett kapacitetsutnyttjande på 39 % under översynsperioden.
Tabell 5
Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2006
2007
2008
ÖP
Volym (i ton)
Tillverkningskapacitet
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Kapacitetsutnyttjande
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Lager
(63)
Unionsindustrins utgående lager ökade med 20 % år 2008 jämfört med 2006 och minskade sedan med 26 % under översynsperioden.
Tabell 6
Lager
2006
2007
2008
ÖP
Volym (i ton)
Utgående lager
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Försäljningsvolym
(64)
Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade något mellan 2006 och 2008 för att sedan minska med 61 % mellan 2008 och översynsperioden. Försäljningsvolymerna ökade under 2007 och 2008 men minskade kraftigt under översynsperioden. Denna utveckling ligger i linje med den allmänna trenden med minskande förbrukning på unionsmarknaden.
Tabell 7
Försäljning till icke-närstående kunder
2006
2007
2008
ÖP
Volym (i ton)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Marknadsandel
(65)
Unionsindustrins marknadsandel var ganska stabil från 2006 till 2008 men ökade därefter med fyra procentenheter mellan 2008 och översynsperioden. Marknadsandelen ökade med sammanlagt fem procentenheter under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8
EU:s marknadsandel
2006
2007
2008
ÖP
EU:s marknadsandel
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Tillväxt
(66)
Eftersom försäljningen inte minskade lika mycket som förbrukningen kunde unionsindustrin vinna en del marknadsandelar.
6.7 Sysselsättning
(67)
Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 17 % mellan 2006 och översynsperioden. Antalet anställda minskade också 2006-2008 när produktionen ökade något vilket visar att unionsindustrin ansträngde sig för att förbättra sin produktivitet. Under översynsperioden ledde emellertid den kraftigt sjunkande produktionen till att antalet anställda minskade betydligt.
Tabell 9
Sysselsättning
2006
2007
2008
ÖP
Genomsnittsperiod
Totalt antal anställda
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivitet
(68)
Arbetsstyrkans produktivitet i unionsindustrin, mätt som resultat per anställd och år, ökade först med 7 % år 2007 och med 15 % år 2008 jämfört med 2006, och minskade därefter med 49 % mellan 2008 och översynsperioden.
Tabell 10
Produktivitet
2006
2007
2008
ÖP
Produktivitet (ton per år och anställd)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Försäljningspriser
(69)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden uppvisade en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Sammanlagt blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser med 15,4 % mellan 2006 och översynsperioden.
(70)
Såsom förklaras i skälen 55 och 56 följde priserna på den dumpade importen från Kina en liknande trend som unionsindustrins priser men de var genomgående lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden var priserna på importen från Kina mer än 10 % lägre än unionsindustrins priser.
Tabell 11
Pris per enhet på EU-marknaden
2006
2007
2008
ÖP
Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Löner
(71)
Mellan 2006 och översynsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 4,8 %.
Tabell 12
Arbetskraftskostnader
2006
2007
2008
ÖP
Årliga arbetskraftskostnader per anställd
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(72)
Mellan 2006 och 2008 ökade det årliga flödet av de investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 18 %. Investeringarna ökade med 103 % från 2007 till 2008. Under översynsperioden minskade emellertid investeringarna med 65 % i förhållande till 2008.
(73)
Investeringarna gjordes i huvudsak genom uppbyggnaden av nya produktionsanläggningar för att man skulle kunna tillverka volfram från använt material och skrot. Att investeringarna behövde minskas berodde på i) den allmänna minskningen av produktionsnivån på unionsmarknaden, ii) snedvridningarna när det gäller råvaror (se skäl 39) och iii) den ekonomiska krisen.
(74)
Under översynsperioden gjordes inga betydande investeringar. Detta kan till stor del förklaras av den ekonomiska krisen, som började 2008 och var som värst under översynsperioden, när det blev ännu svårare att få tillgång till nytt kapital
Tabell 13
Investeringar
2006
2007
2008
ÖP
Nettoinvesteringar (i tusen euro)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Lönsamhet och räntabilitet
(75)
Delvis tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare unionsindustrins ansträngningar att diversifiera sina råvarukällor, kunde unionsindustrin mellan 2006 och 2008 upprätthålla en positiv lönsamhet även om den överlag minskade med 26 % under denna period. Under översynsperioden hade unionsindustrin emellertid inte samma gynnsamma resultat vilket visar på en viss sårbarhet i detta avseende.
(76)
Räntabiliteten följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.
Tabell 14
Lönsamhet och räntabilitet
2006
2007
2008
ÖP
Nettovinst av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Kassaflöde
(77)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under undersökningsperioden. Mellan 2006 och översynsperioden minskade det emellertid med ungefär 35 %.
Tabell 15
Kassaflöde
2006
2007
2008
ÖP
Kassaflöde (i tusen euro)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Dumpningsmarginalens storlek
(78)
Dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden på en nivå avsevärt över nivån på de nuvarande åtgärderna. Med tanke på snedvridningarna när det gäller råvaror, den outnyttjade kapaciteten och priserna på importen från Kina kan vidare de faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbara.
6.15 Återhämtning från tidigare dumpning
(79)
Det analyserades huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Slutsatsen blev att den till stor del har återhämtat sig från verkningarna eftersom antidumpningsåtgärderna visade sig vara effektiva. Den ekonomiska krisen stoppade emellertid utvecklingen och har ökat unionsindustrins svårigheter.
7. Verkan av den dumpade importen och andra faktorer
7.1 Verkan av den dumpade importen
(80)
Parallellt med den krympande förbrukningen i unionen minskade marknadsandelen för den kinesiska importen från 7,1 % till 2,1 % (se skäl 52). Enligt tillgängliga uppgifter skedde denna import till priser som var lägre än unionsindustrins priser och likaså lägre än priserna på importen med ursprung i övriga tredjeländer. Såsom anges i skäl 56 underskred priserna på den kinesiska importen, antidumpningstullarna oräknade, unionsindustrins priser med 10,7 % under översynsperioden. Det erinras om att tullsatsen uppgår till 33 %. Följaktligen visar prisunderskridandenivån å ena sidan att de nuvarande tullarna varit verkningsfulla och å andra sidan att det är nödvändigt att fortsätta med åtgärderna. Slutsatsen stöds av det faktum att prisunderskridandet befanns ligga på samma nivå som i den senaste översynsundersökningen. Den prispåverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin förblev således oförändrad och eftersom det inte finns något som tyder på motsatsen är det troligt att den fortsätter.
7.2 Den ekonomiska krisens inverkan
(81)
Beroende på de mycket negativa ekonomiska villkor som under översynsperioden rådde i senare led inom volframsektorn, särskilt i stål- och hårdmetallsektorn som utgör huvudparten av volframförbrukningen i unionen, minskade unionsindustrin drastiskt sin tillverkning och försäljning av den berörda produkten.
(82)
Före krisen hade de företag som var verksamma i industrin i senare led ett stort lager av volfram som inte byggts upp under översynsperioden och som ytterligare påverkade unionsindustrins tillverkningsnivå.
(83)
När tillverkningen minskade och eftersom unionsindustrin är en kapitalintensiv industri som måste tillverka vissa volymer för att hålla nere kostnaden per enhet påverkades lönsamheten allvarligt.
(84)
Analysen av unionsindustrin före krisen bevisar emellertid de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. Undersökningen visade att de största unionstillverkarna gjorde betydande investeringar för att undvika snedvridningar när det gäller råvarorna medan de samtidigt kunde konkurrera på marknaden och behålla en god situation.
7.3 Import från övriga länder
(85)
Man uppskattar att volymen import från övriga tredjeländer minskade med 36 %, från 1 500 ton 2006 till 675 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för import från övriga länder ökade från 10,5 % 2006 till 17,9 % under översynsperioden. Deras genomsnittliga importpris minskade med 8,9 % mellan 2006 och översynsperioden. De viktigaste importländerna var Sydkorea och Förenta staterna.
(86)
Marknadsandelen för importen från Sydkorea fördubblades under skadeundersökningsperioden (från 2,2 % till 4,4 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som bara var något lägre än unionsindustrins priser (med 6,6 %), men högre (med 9,8 %) än priserna på importen med ursprung i Kina.
(87)
Marknadsandelen för importen från Förenta staterna minskade med 15,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden (från 4,2 % till 3,6 %). Enligt de tillgängliga uppgifterna skedde denna import under översynsperioden till priser som var högre än unionsindustrins priser och således avsevärt högre (med 31 %) än priserna på importen med ursprung i Kina.
(88)
Sammanfattningsvis kunde importen från Sydkorea och Förenta staterna, som är bland de största importörerna av volframkarbid till EU, inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin mest beroende på att deras prisnivåer var desamma eller t.o.m. högre än unionsindustrins priser och, i Förenta staternas fall, beroende på den krympande marknadsandelen.
8. Slutsats
(89)
Beroende på de gällande antidumpningstullarna kunde unionsindustrin i viss mån återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen i det förflutna.
(90)
Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en säker situation. Även om de flesta skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation - såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde - förbättrades under de första åren av skadeundersökningsperioden, visade undersökningen också att alla skadeindikatorer försämrades under översynsperioden.
(91)
Oaktat det faktum att nedgången i efterfrågan under översynsperioden delvis kunde tillskrivas den ekonomiska krisen, analyserade man i undersökningen noggrant vilken inverkan den dumpade lågprisimporten från Kina hade på unionsindustrins situation.
(92)
Såsom framgår av skäl 52 minskade importvolymen från Kina mellan 2006 och översynsperioden. Priserna på den importen minskade med 14 % under samma period, vilket, mot bakgrund av den fyraårsperiod som beaktats, speglar utvecklingen av unionsindustrins priser. Det ska emellertid noteras att den huvudsakliga prisnedgången på den kinesiska dumpade importen ägde rum mellan 2006 och 2007 (med 15 %), dvs. långt före den ekonomiska krisen, under en period när unionsindustrin var på väg att återhämta sig. Priserna på den dumpade importen från Kina stabiliserades därefter och den nedgång som berodde på den ekonomiska krisen verkar vara begränsad. Tidpunkten för de kinesiska exportörernas kraftiga prissänkningar (före krisen) kan tyda på att de lanserade en mer koncentrerad och kraftfullare prisstrategi för att underskrida unionsindustrins priser. Skillnaden mellan de kinesiska exportpriserna och unionsindustrins priser uppgick faktiskt till 27 % och 22,8 % under 2007 respektive 2008.
(93)
År 2008 var exportpriserna från Kina 22,8 % lägre än unionsindustrins priser. Under översynsperioden minskade skillnaden till 15,7 %. På grund av den kraftiga minskningen av förbrukningen blev unionstillverkarna tvungna att sänka priserna för att behålla sin marknadsandel.
(94)
Såsom framgår av skäl 57 minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 36 %, vilket var ungefär lika mycket som förbrukningen minskade. Trots en ökning av marknadsandelen kan denna imports inverkan på unionsindustrins situation emellertid inte anses vara negativ (se skäl 88).
(95)
När det gäller unionsindustrins livskraft ska det noteras att den bevisning som insamlades under undersökningen visade att unionsindustrin har kunnat konkurrera på normala marknadsvillkor med importen från tredjeländer, och att skillnaden, även när priserna var lägre än unionstillverkarnas priser, inte var så påtaglig som när det gäller priserna från Kina (se skälen 85-88).
(96)
Till följd av unionsindustrins förbättrade situation under åren före översynsperioden, investerade industrin i den senaste tekniken för att tillverka den berörda produkten från skrot för att på så sätt till en del undvika den rådande snedvridningen när det gäller råvaror.
(97)
Om man tar hänsyn till unionsindustrins allmänna situation och importen från Kina från 2006 och fram till översynsperioden får man, mot bakgrund av den positiva utvecklingen av en del av indikatorerna för unionsindustrin, sammanfattningsvis anse att unionsindustrin inte led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.
E. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(98)
Såsom beskrivs i skälen 89-97 har införandet av antidumpningsåtgärderna bara i viss mån gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den skada den lidit. När den höga förbrukning som unionen hade under större delen av skadeundersökningsperioden kraftigt minskade under översynsperioden, framstod unionsindustrins situation som bräcklig och sårbar och fortfarande utsatt för den skadliga effekten av den dumpade importen från Kina.
(99)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades importen från det berörda landet för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan skulle återkomma.
2. Kinesiska exportvolymer och priser till tredjeländer
(100)
Man fann att exportpriserna på den kinesiska försäljningen till övriga tredjeländer också var lägre än de priser som togs ut i EU (ungefär 10-20 % lägre under olika år under hela skadeundersökningsperioden, utom 2007). Den kinesiska exportören sålde stora mängder till länder utanför EU och denna försäljning utgjorde mer än 80 % av dess sammanlagda exportförsäljning. Om åtgärderna skulle upphöra, ansåg man därför att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle få ett incitament att dirigera om stora mängder av exporten från övriga tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden.
3. Outnyttjad kapacitet på den kinesiska marknaden
(101)
Såsom anges i skälen 34-42 visade de uppgifter som samlades in under undersökningen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet tillgänglig i Kina. Det fanns tydliga tecken på att man kan dra slutsatsen att en stor del av denna outnyttjade kapacitet, i avsaknad av antidumpningsåtgärder, skulle kunna användas till att öka exporten till unionen. Detta kan bekräftas eftersom det inte finns något som indikerar att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en ytterligare tillverkning i Kina.
4. Slutsats
(102)
Unionsindustrin har under flera år lidit av verkningarna av den kinesiska dumpade importen och befinner sig fortfarande i en utsatt ekonomisk situation.
(103)
Såsom visas ovan lyckades unionsindustrin återhämta sig från den kinesiska dumpningen tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna. Under översynsperioden befann sig emellertid unionsindustrin i en svår ekonomisk situation som framför allt berodde på den ekonomiska krisen. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att unionsindustrins försäljning, marknadsandel, försäljningspriser och ekonomiska situation skulle försämras om industrin skulle utsättas för ökade volymer lågprisimport från det berörda landet till dumpade priser.
(104)
Såsom anges i skäl 56 fann man också att det faktum att de kinesiska tillverkarnas försäljningspriser underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt närmare 11 % tyder på att det i avsaknad av åtgärder är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till priser som är avsevärt lägre än unionsindustrins priser.
(105)
Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet man fann att Kina hade, snedvridningarna på råvarumarknaden, den potential som de exporterande tillverkarna i det berörda landet har att öka eller omdirigera sina exportvolymer till unionsmarknaden, de kinesiska exportörernas prisbeteende i övriga tredjeländer samt unionsmarknadens större attraktionskraft, tyder på att det är sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphävs. Skadan skulle kunna vara ännu allvarligare om tar hänsyn till den ekonomiska krisen.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(106)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om huruvida ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.
(107)
Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Denna undersökning är dessutom en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma en eventuell otillbörlig negativ effekt för de parter som berörs av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(108)
På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(109)
Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation som anges i skälen 89-97 och i enlighet med argumenten i skälen 102-105 för sannolikheten för att skadan skulle återkomma, får det också anses att unionsindustrin troligen skulle få erfara en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation om antidumpningstullarna skulle tillåtas upphöra.
(110)
Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse, som då skulle kunna öka sin försäljningsvolym och troligen också sina försäljningspriser, och den skulle därmed kunna generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i ny teknik i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få unionsindustrins återhämtning att stanna upp och dess bärkraft allvarligt hotas, och få till följd att dess överlevnadsförmåga skulle riskeras och utbudet och konkurrensen på marknaden skulle därmed minska.
3. Importörernas och användarnas intresse
(111)
En användare gav sig till känna och lämnade in svar på frågeformuläret. Den samarbetsvilliga användaren hävdade att fortsatta åtgärder inte skulle få någon negativ inverkan på konkurrensen på unionsmarknaden, utan att åtgärderna tvärtom skulle göra det möjligt för industrin i senare led att skaffa sig leverantörer som konkurrerar till marknadspriser.
(112)
Det erinras vidare om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att konsekvenserna av att åtgärder införs inte skulle bli betydande för användarna (14). Trots de gällande åtgärderna kunde importörer och användare i unionen fortsätta att skaffa leveranser från bland annat Kina. Det framkom inga indikationer på att det skulle ha varit svårt att hitta andra källor. Därför dras slutsatsen att det inte är troligt att ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle få några större konsekvenser för importörerna och användarna i unionen.
4. Slutsats
(113)
Effekterna av fortsatta åtgärder kan förväntas hjälpa unionsindustrin, vilket i sin tur skulle få gynnsamma effekter för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och innebära att risken för ytterligare nedläggningar och bortfall av arbetstillfällen skulle minska.
(114)
Man kan dessutom förvänta sig att fortsatta åtgärder kommer att gagna användarna och importörerna genom att ett stort antal leverantörer på unionsmarknaden kan vara kvar.
(115)
Utifrån analysen ovan dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle strida mot unionens intresse.
G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(116)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste fakta och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(117)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder består av värdetullar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av volframkarbid, volframkarbid blandad med metallpulver och smält volframkarbid enligt KN-nummer 2849 90 30 och ex 3824 30 00 (15) (Taric-nummer 3824300010) med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Den tullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 ska vara 33 %.
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 mars 2011.