ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 940/2011/EU
av den 14 september 2011
om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012)
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.2,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 147.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen bidra till en hög sysselsättningsnivå genom att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna samt genom att stödja och, när det är nödvändigt, komplettera deras åtgärder.
(2)
Enligt artikel 153.1 i EUF-fördraget ska unionen stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet när det gäller förbättrade arbetsvillkor, integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och åtgärder mot social utestängning.
(3)
Enligt artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bland annat bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män och solidaritet mellan generationerna.
(4)
I artikel 174 i EUF-fördraget anges det att vissa av unionens regioner har allvarliga och permanenta demografiska nackdelar som kan påverka deras utvecklingsnivå negativt och som måste ägnas särskild uppmärksamhet om unionen ska kunna nå målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.
(5)
Enligt artikel 25 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner och respekterar unionen rätten för äldre att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet.
(6)
Åldrandet är utan tvekan en utmaning för hela samhället och alla generationer i Europa, men också en fråga om solidaritet mellan generationerna och familjens roll.
(7)
Den del av unionens befolkning som är i övre femtioårsåldern och äldre kommer att öka mycket snabbare än någonsin tidigare. Denna ökning är mycket positiv eftersom den är en logisk följd av förbättrad hälsa och högre livskvalitet. På grund av denna demografiska förändring står unionen emellertid inför ett antal utmaningar.
(8)
Europeiska rådet har vid en rad möten konstaterat att det krävs åtgärder för att hantera följderna för de europeiska socialsystemen av att befolkningen blir allt äldre. Ett viktigt sätt att reagera på den snabba förändringen i åldersstrukturen är att främja skapandet av en kultur för aktivt åldrande som en livslång process och att se till att den snabbt växande andelen av befolkningen som nu är i övre femtioårsåldern och äldre, som allmänt sett är friskare och mer välutbildad än motsvarande åldersgrupper före dem, har goda utsikter till förvärvsarbete och aktivt deltagande i familje- och samhällslivet, exempelvis genom frivilligarbete, livslångt lärande, kulturyttringar och idrott.
(9)
Aktivt åldrande är enligt Världshälsoorganisationen en process där man skapar de bästa möjligheterna till hälsa, deltagande och trygghet i syfte att förbättra livskvaliteten hos människor som blir äldre. Aktivt åldrande gör att människor kan förverkliga sina möjligheter till fysiskt, socialt och psykiskt välbefinnande under hela livet och delta i samhället, samtidigt som de ges tillräckligt skydd, säkerhet och vård och omsorg när de behöver det. För att främja aktivt åldrande krävs därför en flerdimensionell strategi, självbestämmande över sitt liv och att det ges kontinuerligt stöd över alla generationsgränser.
(10)
Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012) bör bygga på resultaten från Europaåret för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) och Europaåret för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) och därför bör synergierna mellan dessa år och Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012) (Europaåret) främjas.
(11)
I och med att andelen äldre personer ökar i Europa och att alltfler lider av kroniska sjukdomar blir det allt viktigare att främja sunt åldrande hos alla, och särskilt äldre personer, och stödja deras vitalitet och värdighet genom att bland annat garantera tillgång till lämplig hälso- och sjukvård av hög kvalitet samt långtidsvård och sociala tjänster samt utarbeta initiativ för att förebygga hälsorisker som följer av åldrandet. Friska äldre personer kan vara aktiva längre på arbetsmarknaden och i samhällslivet, vilket både förbättrar deras egen livskvalitet och minskar trycket på systemen för hälso- och sjukvård, social omsorg samt pensioner.
(12)
Kommissionen redogjorde för sin syn på de demografiska utmaningarna i unionen och på möjligheterna att ta itu med dem i meddelandet ”Europas demografiska framtid - en utmaning som öppnar möjligheter” av den 12 oktober 2006, i meddelandet ”Främja solidariteten mellan generationerna” av den 10 maj 2007 och i meddelandet ”Om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU (2009 års rapport om åldrande)” av den 29 april 2009.
(13)
Mångfalden bland de äldre generationerna i Europa kommer att fortsätta att öka. Lika möjligheter och medverkan måste därför främjas aktivt. Aktiva medborgare med olika bakgrunder spelar en viktig roll som brobyggare i samhället och bidrar positivt till integrationen och ekonomin.
(14)
Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, antog den 22 februari 2007 en resolution om ”Möjligheter och utmaningar för den demografiska förändringen i Europa: De äldres bidrag till ekonomisk och social utveckling”. I resolutionen betonas både behovet av att göra det lättare för äldre personer att aktivt delta i samhället, också i form av frivilligarbete, och de nya ekonomiska möjligheter (den s.k. silverekonomin) som uppstår när efterfrågan på vissa varor och tjänster ökar bland äldre personer; i resolutionen betonas även vikten av en positiv allmän inställning till äldre personer.
(15)
Rådet antog den 8 juni 2009 slutsatser om lika möjligheter för kvinnor och män och om ett aktivt och värdigt åldrande, i vilka det konstaterades att äldre kvinnor och män i hela unionen stöter på allvarliga problem när de försöker leva ett aktivt liv och åldras med värdighet, och rådet föreslog att medlemsstaterna och kommissionen skulle vidta åtgärder bland annat för att främja en politik för aktivt åldrande med beaktande av de olika omständigheterna i medlemsstaterna och de olika problem som kvinnor och män ställs inför.
(16)
Rådet antog den 30 november 2009 slutsatser om friskt och värdigt åldrande, där kommissionen bland annat uppmanades att ”utveckla medvetandegörande aktiviteter för att främja aktivt åldrande, även ett eventuellt europeiskt år för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna 2012”.
(17)
Kommissionen underströk i meddelandet ”Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” av den 3 mars 2010 hur viktigt det är för social sammanhållning och ökad produktivitet att unionen stöder den äldre befolkningens hälsa och aktivitet. Den 23 november 2010 antog kommissionen, som en del av Europa 2020-strategin, flaggskeppsinitiativet ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen: Ett europeiskt bidrag till full sysselsättning”, inom ramen för vilket medlemsstaterna bland annat bör främja politiska åtgärder som stöder ett aktivt åldrande. Den 16 december 2010 antog kommissionen flaggskeppsinitiativet ”Europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning: En europeisk ram för social och territoriell sammanhållning”. För att nå dessa mål måste alla såväl på olika nivåer av statsförvaltningen som bland olika icke-statliga aktörer agera. Dessa mål kan få stöd på unionsnivå, genom de åtgärder som vidtas för att sprida information och främja utbytet av bra lösningar under Europaåret. De nationella samordnarna bör se till att nationella verksamheter samordnas och att de ligger i linje med Europaårets mål. Övriga institutioner och berörda parter bör enligt planerna också delta.
(18)
Rådet antog den 7 juni 2010 slutsatser om aktivt åldrande, där kommissionen uppmanades ”att fortsätta förberedelserna inför Europaåret för aktivt åldrande (2012), som kan bli ett tillfälle att lyfta fram fördelarna med aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och offentliggöra lovande initiativ till stöd för aktivt åldrande på alla nivåer”.
(19)
Europaparlamentet antog den 11 november 2010 en resolution om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna, i vilken medlemsstaterna uppmanades att göra aktivt åldrande till en av prioriteringarna för de kommande åren. I resolutionen underströks också att Europaåret framför allt bör belysa de äldres bidrag till samhället och bereda möjligheter för att främja solidaritet, samarbete och förståelse mellan generationerna och få yngre och äldre att arbeta tillsammans.
(20)
I sina yttranden betonar också Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén vikten av aktivt åldrande i Europa och framhåller bland annat värdet av hälso- och sjukvård över generationsgränserna.
(21)
I rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3) uppmanas medlemsstaterna i riktlinjerna 7 och 8 att höja förvärvsfrekvensen genom en politik som främjar aktivt åldrande. Enligt kommissionen skulle förvärvsfrekvensen bland äldre arbetstagare kunna höjas genom innovativa nya former för organisation av arbetet, och äldre arbetstagares anställbarhet skulle kunna ökas genom kompetensutveckling och livslångt lärande. I riktlinje 10 understryks att de sociala trygghetssystemen, det livslånga lärandet och den aktiva integrationspolitiken bör stärkas, så att människor ges möjligheter i olika skeden av livet, skyddas mot risken för fattigdom och utanförskap och uppmuntras att delta mer aktivt i samhället.
(22)
I meddelandet ”En digital agenda för Europa”, det första flaggskeppsinitiativet som antogs inom ramen för strategin Europa 2020 den 19 maj 2010, betonade kommissionen att informations- och kommunikationstekniska tillämpningar och tjänster kan underlätta äldre personers liv och föreslog bland annat att det gemensamma programmet för IT-stöd i hemmet skulle stärkas. I den digitala agendan för Europa rekommenderas även samordnade åtgärder för att öka den digitala kompetensen hos alla i Europa, även hos äldre personer, som är överrepresenterade bland alla de 150 miljoner medborgare, eller cirka 30 % av det totala antalet medborgare, som aldrig har använt internet. Genom att underlätta tillgången till och erbjuda utbildning i användningen av ny teknik, skulle man ytterligare kunna förbättra möjligheterna för äldre personer.
(23)
Kommissionen har i samband med Europa 2020-strategin föreslagit att det inrättas ett innovationspartnerskap för aktivt och sunt åldrande som ska ingå i flaggskeppsinitiativet ”Innovationsunionen”. Innovationspartnerskapet ska syfta till att göra det möjligt för människor att klara sig på egen hand och vara friska längre samt att fram till 2020 öka det genomsnittliga antalet friska levnadsår med två år.
(24)
Kommissionen genomför för närvarande EU:s handikappstrategi 2010-2020, som mot bakgrund av det ofta förekommande sambandet mellan funktionsnedsättningar och åldrande även omfattar åtgärder av betydelse för äldre personer. Detta gäller särskilt åtgärder som grundas på ett ”design för alla” -tänkande, och som syftar till att förbättra tillgängligheten. Åtgärder för att äldre ska kunna leva ett självständigt liv och vara delaktiga i samhället är också relevanta, inbegripet åtgärder avsedda för äldre personer med funktionshinder som är i behov av mycket stöd, som har komplicerade behov och som är särskilt utsatta och riskerar social utestängning. Unionen och medlemsstaterna har vidare undertecknat Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som bland annat innehåller bestämmelser som är relevanta för äldre personer.
(25)
Den europeiska dagen för solidaritet mellan generationerna firas varje år den 29 april. Denna dag utgör ett bra tillfälle för unionen att varje år förnya sitt löfte om att stärka solidaritet och samarbete mellan generationerna för att främja ett rättvist och hållbart samhälle.
(26)
Genom detta beslut inrättas en finansieringsram som ska utgöra särskild referens för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4).
(27)
Många av unionens fonder, program och handlingsplaner omfattar också åtgärder som främjar ett aktivt åldrande, bland annat Europeiska socialfonden (5), Europeiska regionala utvecklingsfonden (6), programmet Progress (7), programmet för livslångt lärande (8) och i synnerhet programmet Grundtvig, programmet för hälsa (9), temaområdena informations- och kommunikationsteknik samt samhällsvetenskap och humaniora inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (10), handlingsplanen för förbättrade villkor för ”åldrande i informationssamhället”, det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för IT-stöd i boende (11), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (12) med dess olika pilotprojekt för utveckling av IKT-lösningar för äldre personer, den förberedande åtgärden för social turism inom ramen för Calypso samt handlingsplanen för rörlighet i städer.
(28)
För att många olika slags organisationer ska kunna delta bör mindre evenemang och verksamheter i så stor utsträckning som möjligt främjas under Europaåret.
(29)
Deltagande i relevanta nätverk på unionsnivå under Europaåret bör uppmuntras och stödjas med tillräckliga resurser.
(30)
Eftersom målen för Europaåret inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av att det behövs informationsutbyte över gränserna och spridning av bra lösningar i hela unionen, och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
År 2012 ska utses till Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (Europaåret). Det ska främja vitalitet hos alla och allas värdighet.
Artikel 2
Mål
Det övergripande målet med Europaåret ska vara att underlätta skapandet av en kultur för aktivt åldrande i Europa som grundar sig på ett samhälle för alla åldrar. Inom denna ram ska Europaåret stödja medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna, arbetsmarknadens parter, det civila samhället och företagssektorn, inbegripet små och medelstora företag, i deras arbete för att främja aktivt åldrande och att uppmuntra dem att göra mer för att ta till vara potentialen hos den snabbt växande andelen av befolkningen som är i övre femtioårsåldern och äldre. Därigenom främjar man solidaritet och samarbete mellan generationerna, med hänsyn till mångfald och jämställdhet. Främjande av aktivt åldrande innebär att man skapar bättre möjligheter för äldre kvinnor och män att förvärvsarbeta, att man försöker motverka fattigdom, särskilt kvinnors fattigdom, och social utestängning för att uppmuntra frivilligarbete och ett aktivt deltagande i familjelivet och samhällslivet och att man främjar ett sunt och värdigt åldrande. Detta innebär bland annat att man anpassar arbetsvillkoren, bekämpar negativa åldersstereotyper och åldersdiskriminering, förbättrar arbetsmiljön, anpassar systemen för livslångt lärande till den åldrande arbetskraftens behov och ser till att systemen för socialt skydd är fullgoda och ger de rätta incitamenten.
På grundval av första stycket ska Europaårets konkreta mål vara följande:
a)
Att uppmärksamma allmänheten på värdet av aktivt åldrande och dess olika dimensioner och att sätta det högt upp på de berörda aktörernas politiska agenda på samtliga nivåer för att lyfta fram de viktiga bidrag som äldre människor kan ge samhället och ekonomin, och öka uppskattningen av detta bidrag, att främja aktivt åldrande, solidariteten mellan generationerna och vitalitet hos alla och allas värdighet, och att satsa på att ta till vara potentialen hos äldre, oavsett deras ursprung och att göra det möjligt för dem att klara sig på egen hand.
b)
Att väcka debatt, att utbyta information och att utveckla ett utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna och berörda aktörer på olika nivåer, i syfte att främja åtgärder för aktivt åldrande, att verka för hållbara och säkra pensionssystem i Europa, att erkänna problem, att hitta exempel på god praxis och sprida dessa samt att uppmuntra samarbete och synergieffekter.
c)
Att skapa förutsättningar för åtaganden och konkreta handlingar, så att unionen, medlemsstaterna och berörda parter på alla nivåer, med deltagande från det civila samhället, arbetsmarknadens parter och företag och med särskild tonvikt vid informationsstrategier, kan utforma innovativa lösningar, politiken och långsiktiga strategier, däribland övergripande strategier för hantering av åldersfrågor som rör sysselsättning och arbete, genom särskilda åtgärder, och arbeta för att nå konkreta mål för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna.
d)
Att främja verksamhet som bidrar till att bekämpa åldersdiskriminering, övervinna åldersrelaterade stereotyper och undanröja hinder, särskilt med avseende på anställbarhet.
Artikel 3
Åtgärdernas innehåll
1. För att uppnå de mål som anges i artikel 2 ska följande åtgärder genomföras på unionsnivå samt nationell, regional eller lokal nivå:
a)
Konferenser, evenemang och initiativ, med ett aktivt deltagande från alla berörda parter, som anordnas för att väcka debatt, sprida information och uppmuntra till fastställandet av konkreta målsättningar vilka ska bidra till hållbara och varaktiga effekter.
b)
Informations-, PR- och utbildningskampanjer i vilka multimedia används.
c)
Utbyte av information, erfarenheter och bra lösningar, också med hjälp av den öppna samordningsmetoden och kontaktnät som inrättats av aktörer som arbetar med att förverkliga Europaårets mål.
d)
Undersökningar och enkäter såväl på unionsnivå som på nationell och regional nivå, samt spridning av resultaten, varvid fokus bör ligga på de ekonomiska och sociala konsekvenserna av att främja strategier för aktivt åldrande och strategier som tar hänsyn till aktivt åldrande.
2. När de åtgärder som avses i punkt 1 genomförs ska man ägna uppmärksamhet åt att involvera samtliga generationer för att uppnå Europaårets mål, framför allt genom att sträva efter att utveckla en strategi som omfattar alla och genom att uppmuntra äldre och yngre att delta i gemensamma initiativ.
3. Kommissionen eller medlemsstaterna kan fastställa andra åtgärder som är i linje med Europaårets mål och tillåta att Europaårets namn används vid marknadsföringen av dessa, förutsatt att de bidrar till att uppnå de mål som anges i artikel 2.
4. Kommissionen och medlemsstaterna ska vid genomförandet av samtliga åtgärder i samband med Europaåret ta hänsyn till jämställdhetsaspekten.
5. Kommissionen ska beakta hur gränsöverskridande åtgärder på regional eller lokal nivå kan bidra till att de mål som anges i artikel 2 uppnås.
6. Ansträngningar ska göras för att säkerställa att alla Europaårets åtgärder som riktar sig till allmänheten är lätt tillgängliga för alla, inbegripet personer med funktionshinder.
Artikel 4
Samordning med medlemsstaterna
1. Varje medlemsstat ska utse en nationell samordnare som organiserar landets medverkan i Europaåret och informera kommissionen om denna utnämning.
2. De nationella samordnarna ska se till att Europaårets nationella verksamhet samordnas och får också främja och underlätta den lokala och regionala verksamheten i detta sammanhang. De nationella samordnarna ska också verka för att alla berörda parter, däribland det civila samhället, medverkar i Europaårets verksamhet.
3. Varje medlemsstat ska senast den 25 november 2011 informera kommissionen om sitt arbetsprogram, som ska omfatta närmare uppgifter om den nationella verksamhet som planeras för Europaåret.
Artikel 5
Deltagarländer
Följande länder ska kunna delta i Europaåret:
a)
Medlemsstater.
b)
Kandidatländer.
c)
Länderna på västra Balkan.
d)
Efta-stater som är parter i EES-avtalet.
Artikel 6
Samordning på unionsnivå
1. Kommissionen ska genomföra Europaåret på unionsnivå.
2. Kommissionen ska kalla de nationella samordnarna till möten, där man samordnar Europaårets verksamhet på unionsnivå och utbyter information och kunskaper, till exempel om eventuella åtaganden och hur de genomförts i medlemsstaterna.
3. Kommissionen ska underlätta och stödja Europaårets verksamhet på nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att föreslå, där så är lämpligt, nya metoder och verktyg för att uppnå målen med Europaåret och för hur de ska utvärderas.
4. Samordningen av Europaårets verksamhet på unionsnivå ska också diskuteras i befintliga politiska kommittéer och rådgivande grupper.
5. Kommissionen ska också kalla företrädare för europeiska organisationer eller organ som arbetar med frågor kring aktivt åldrande till möten och som kan fungera som stöd vid genomförandet av Europaåret.
6. Europaårets tema ska prioriteras av kommissionens representationer i medlemsstaterna i deras kommunikationsverksamhet och av viktiga berörda nätverk på unionsnivå som erhåller stöd till sina löpande kostnader från unionens allmänna budget i sina arbetsprogram.
7. Europaparlamentet, medlemsstaterna, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ska delta i Europaårets verksamhet.
Artikel 7
Finansiellt och icke-finansiellt stöd
1. Verksamhet enligt artikel 3.1 som ska genomföras på unionsnivå kan bli föremål för ett upphandlingsförfarande eller beviljas stöd från unionens allmänna budget.
2. I enlighet med gällande regler och inom de befintliga möjligheterna till fastställande av prioriteringar kan Europaåret vid behov beviljas stöd från program och åtgärder inom områden som främjar aktivt åldrande, såsom sysselsättning, sociala frågor och lika möjligheter, utbildning och kultur, hälsa, forskning, informationssamhället, regional politik och transportpolitik.
3. Unionen kan också bevilja icke-finansiellt stöd till verksamhet som tas av offentliga eller privata organisationer i enlighet med artikel 3.3.
Artikel 8
Budget
1. Finansieringsramen för genomförandet på unionsnivå av detta beslut, framför allt för den verksamhet som avses i artikel 3.1, ska för perioden 1 januari 2011-31 december 2012 uppgå till 5 000 000 EUR.
2. De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom taket för budgetramen.
Artikel 9
Överensstämmelse
Tillsammans med medlemsstaterna ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut stämmer överens med andra program och initiativ på unionsnivå, nationell och regional nivå som bidrar till att uppnå målen för Europaåret.
Artikel 10
Internationellt samarbete
Kommissionen får inom ramen för Europaåret samarbeta med berörda internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna och Europarådet, och ska se till att unionens insatser för att främja aktivt åldrande synliggörs.
Artikel 11
Utvärdering
1. Senast den 30 juni 2014 ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och en övergripande bedömning av de initiativ som fastställs i detta beslut, vilken ska tjäna som utgångspunkt för framtida strategier, åtgärder och insatser på unionsnivå på detta område.
2. Den rapport som avses i punkt 1 ska även innehålla information om hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i verksamheten inom ramen för Europaåret och hur tillgängligheten för personer med funktionshinder har säkrats.
3. Den rapport som avses i punkt 1 ska också belysa de varaktiga effekterna av Europaåret för främjandet av aktivt åldrande i unionen.
Artikel 12
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 13
Adressater
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Strasbourg den 14 september 2011.