NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1258/2011
av den 2 december 2011
om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för nitrater i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och
av följande skäl:
(1)
I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (2) fastställs gränsvärden för nitrater i vissa bladgrönsaker.
(2)
I vissa fall överskrids gränsvärdena trots utvecklingen inom god jordbrukspraxis, varför vissa medlemsstater beviljades ett tidsbegränsat undantag för utsläppande på marknaden av vissa bladgrönsaker, odlade och avsedda för konsumtion på deras territorium, med nitrathalter som var högre än de fastställda gränsvärdena.
(3)
Sedan gränsvärdena för nitrat i sallat och spenat infördes har många undersökningar gjorts av de faktorer som påverkar nitrathalterna i sallat och spenat och av de åtgärder som bör vidtas för att minska nitrathalterna i sallat och spenat så mycket som möjligt. Trots framstegen inom god jordbrukspraxis för att minska nitrathalterna i sallat och spenat och trots sträng tillämpning av denna goda jordbrukspraxis är det i vissa regioner i unionen inte möjligt att konsekvent uppnå nitrathalter i sallat och färsk spenat under de gällande gränsvärdena. Orsaken är att klimatet, särskilt ljusförhållandena, är den faktor som främst påverkar nitrathalterna i sallat och spenat. Producenterna kan inte påverka eller ändra dessa klimatförhållanden.
(4)
För att få en aktuell vetenskaplig grund för en långsiktigare riskhanteringsstrategi avseende nitrat i grönsaker behövdes en vetenskaplig riskbedömning från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), där nya rön beaktades. I en sådan bedömning måste hänsyn tas till alla relevanta överväganden om risker och nytta, till exempel nitratets eventuella skadeverkningar i förhållande till den eventuella nyttan med att äta grönsaker, i form av bland annat antioxidantverkan eller andra egenskaper som kan motverka eller uppväga riskerna på grund av nitrat och de nitrosoföreningar som bildas av nitrat.
(5)
På kommissionens begäran antog panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan (nedan kallad panelen) den 10 april 2008 ett vetenskapligt yttrande om nitrat i grönsaker (3). Panelen jämförde riskerna med exponering för nitrat med nyttan av att äta grönsaker. Allmänt sett är det osannolikt att de skattade exponeringarna för nitrat från grönsaker leder till märkbara hälsorisker, varför de kända välgörande effekterna av intag av grönsaker överväger. Panelen erkände att det under vissa omständigheter (t.ex. ogynnsamma lokala produktionsförhållanden eller förhållanden i hemmet) kan behövas en bedömning från fall till fall för grönsaker som utgör en stor andel av kosten eller för personer som äter mycket grönsaker, såsom rucola.
(6)
Efter en diskussion om lämpliga åtgärder och farhågor för eventuella risker för spädbarn och småbarn efter akut exponering genom kosten bad kommissionen Efsa lämna ett kompletterande vetenskapligt yttrande om nitrat i grönsaker, där man mer ingående bedömde de eventuella riskerna för spädbarn och småbarn med nitrat i färska grönsaker, även med beaktande av akut exponering genom kosten, med beaktande av färska uppgifter om nitrathalter i grönsaker, mer utförliga uppgifter om spädbarns och småbarns grönsaksintag samt möjligheten att fastställa något högre gränsvärden än de nuvarande för nitrat i bladgrönsaker. Panelen antog den 1 december 2010 ett uttalande om möjliga folkhälsorisker för spädbarn och småbarn på grund av nitrat i bladgrönsaker (4).
(7)
I uttalandet konstaterade panelen att det är osannolikt att exponering för nitrat enligt nuvarande eller planerade gränsvärden i spenat tillagad av färsk spenat utgör ett hälsoproblem, även om en risk för vissa spädbarn som äter mer än en måltid med spenat om dagen inte kan uteslutas. Efsa noterade att man inte hade beaktat eventuella förändringar av nitrathalten på grund av bearbetning av livsmedlen, såsom tvättning, skalning eller tillagning, eftersom representativa uppgifter saknades. Att livsmedelsbearbetningens kvantitativa inverkan på nitrathalterna inte beaktades kan därför ha lett till att exponeringen överskattades. Vidare konstaterades att nitrathalter i sallat inte utgör någon hälsorisk för barn. En tillämpning av de nuvarande gränsvärdena för nitrat i sallat och spenat, eller de planerade gränsvärdena på 500 mg/kg högre än de nuvarande, skulle få liten inverkan.
(8)
För att trygga rättssäkerheten för de producenter i alla Europeiska unionens regioner som strikt tillämpar god jordbrukspraxis för att i möjligaste mån minska nitrathalterna i spenat och sallat är det därför påkallat att något höja gränsvärdena för nitrat i färsk spenat och sallat utan att äventyra folkhälsan.
(9)
Med tanke på de ibland mycket höga halterna av nitrat i rucola bör ett gränsvärde för rucola fastställas. Gränsvärdet för rucola bör ses över inom två år för att minska halterna, efter en kartläggning av de faktorer som påverkar nitrathalten i rucola och med fullständig tillämpning av god jordbrukspraxis på rucola för att minimera nitrathalten.
(10)
Eftersom Efsa har fått i uppdrag av kommissionen att sammanställa alla uppgifter om förekomsten av främmande ämnen, inklusive nitrat, i livsmedel i en enda databas bör resultaten lämnas direkt till Efsa.
(11)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras på följande sätt:
1.
I artikel 7 ska punkterna 1, 2 och 3 utgå.
2.
Artikel 9.1 ska ersättas med följande:
”1. Medlemsstaterna ska övervaka nitrathalterna i grönsaker som kan innehålla signifikanta halter, i synnerhet gröna bladgrönsaker, och regelbundet meddela resultaten till Efsa.”
3.
I bilagan ska Avsnitt 1: Nitrat ersättas med avsnittet i bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den dag den träder i kraft. Gränsvärdena för rucola i punkt 1.5 i bilagan ska dock tillämpas från och med den 1 april 2012.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 2 december 2011.