NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 677/2011
av den 7 juli 2011
om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) och om ändring av förordning (EU) nr 691/2010
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), särskilt artikel 11,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (2), särskilt artikel 6, och
av följande skäl:
(1)
Förordning (EG) nr 551/2004 syftar till att inom den gemensamma transportpolitiken stödja ett koncept för ett stegvis mer integrerat operativt luftrum och att inrätta gemensamma förfaranden för utformning, planering och drift som säkerställer att flygledningstjänsten fungerar effektivt och säkert. Nätverksfunktioner bör syfta till att stödja initiativ på nationell nivå och på nivån för funktionella luftrumsblock.
(2)
Nätverksfunktionerna bör vara en tjänst av allmänt intresse som används för det europeiska luftfartssystemet och bidrar till en hållbar utveckling av flygtrafiksystemet genom att säkerställa erforderliga nivåer av prestanda, förenlighet och samordning i verksamheten, inklusive de åtgärder som vidtas för att säkerställa en optimal användning av knappa resurser.
(3)
Utformningen av det europeiska flygvägsnätet (ERND) och samordningen av knappa resurser i enlighet med förordning (EG) nr 551/2004 får inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet samt försvarsfrågor enligt förordning (EG) nr 549/2004.
(4)
Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (3) skapas politiska och rättsliga ramar för det området.
(5)
Ett opartiskt behörigt organ (nätverksförvaltare) bör inrättas för att utföra de uppgifter som är nödvändiga för att verkställa de nätverksfunktioner som fastställs i förordning (EG) nr 551/2004.
(6)
Det europeiska flygvägsnätet bör utformas för att ur ett gate-to-gate-perspektiv optimera flygvägarna under alla faser av flygningen, med särskild hänsyn till flygeffektivitet och miljöaspekter.
(7)
Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) och Eurocontrols arbete på området för utformning av luftrum samt förvaltning av frekvenser och transponderkoder för sekundär övervakningsradar (SSR-transponderkoder) är erkänt och bör ligga till grund för optimeringen av nätverkets utveckling och drift på unionsnivå.
(8)
Medlemsstaternas ansvar gentemot Icao när det gäller utformning av luftrum samt förvaltning av frekvenser och SSR-transponderkoder bör iakttas och tillämpas mer effektivt för nätverket genom samordning av och stöd från nätverksförvaltaren.
(9)
Fördelningen av radiospektrum sker inom ramen för Internationella teleunionen (ITU). Medlemsstaterna har en skyldighet att betona den civila luftfartens krav och därefter använda de resurser som tilldelats allmän flygtrafik på ett optimalt sätt.
(10)
Icao har utarbetat vägledande material med relevans för funktioner som avser SSR-transponderkoder och radiofrekvenser samt driver ett system för registrering av frekvenstilldelning för allmän flygtrafik i Icaos Europaregion, som för närvarande främjas av Eurocontrol.
(11)
Enligt förordning (EG) nr 551/2004 är det nödvändigt att anta genomförandebestämmelser för att samordna och harmonisera processerna och förfarandena för att effektivisera hanteringen av frekvenser för luftfarten och en central funktion behövs för att samordna arbetet med att tidigt identifiera och tillgodose behoven av frekvenser för att stödja luftfartssystemets utformning och drift.
(12)
Flödesplanering (ATFM) är en integrerad del av nätverksfunktionerna och därför krävs en lämplig anknytning till kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (4).
(13)
Eftersom nätverksförvaltningens effektivitet är beroende av att nätverksfunktioner omedelbart inleds har medlemsstaterna redan gett Eurocontrol uppdraget att sköta flödesplaneringen.
(14)
Det är lämpligt att överlåta samordningen av de olika nätverksfunktionerna till ett enda organ för att på nätverksnivå utveckla enhetliga optimeringslösningar på kort och lång sikt som överensstämmer med prestationsmålen. Nätverksfunktionerna bör dock levereras av nätverksförvaltaren och på medlemsstatsnivå och nivån för funktionella luftrumsblock i enlighet med de ansvarsområden som läggs fast genom denna förordning.
(15)
Nätverksförvaltaren bör vara delaktig i det arbete som rör medlemsstaternas eller de funktionella luftrumsblockens planer, åtgärder och prestanda avseende flygledningstjänsten, särskilt när det kan förväntas att detta har eller kan få påtagliga effekter på nätverkets prestanda.
(16)
Händelserna i samband med vulkanen Eyjafjallajökulls utbrott i april 2010 visade att det finns ett behov av att inrätta ett centralt organ som kan ta ledningen för att samordna förvaltningen av motåtgärder på lokal och regional nivå samt på nätverksnivå för att säkerställa en snabb reaktion på framtida krissituationer som påverkar flygsektorn.
(17)
Nätverksfunktionerna och de åtgärder som vidtas på nivån för funktionella luftrumsblock bör samordnas.
(18)
Effektiva samråd med berörda parter bör genomföras på nationell nivå, på nivån för funktionella luftrumsblock och på nätverksnivå.
(19)
Flygplatserna som är inpasserings- och utpasseringspunkter till nätverket är viktiga för nätverkets totala prestanda. Nätverksfunktionerna bör därför genom unionens observationsorgan för flygplatskapacitet arbeta tillsammans med flygplatsoperatörer som fungerar som markbaserade samordnare för att optimera kapaciteten på marken och därigenom förbättra den totala nätverkskapaciteten.
(20)
Genomförandet av nätverksfunktioner bör inte påverka tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (5).
(21)
Civil-militärt samarbete och samordning är av yttersta vikt för att erforderliga mål ska nås, med vederbörligt beaktande av effektiviteten i militära operationer. Beslut rörande innehållet, omfattningen eller genomförandet av militära operationer och övningar som utförs inom ramen för det operativa lufttrafiksystemet faller inte under unionens behörighet, men det är i säkerhetens och den ömsesidiga effektivitetens intresse viktigt att täcka in gränssnitten mellan dessa operationer och de som omfattas av den här förordningen.
(22)
Nätverksfunktionerna bör inte påverka tillämpningen av artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004 som syftar till att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen, eller tillämpningen av flexibel användning av luftrummet enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 551/2004.
(23)
Nätverksfunktionerna bör tillhandahållas på ett kostnadseffektivt sätt, särskilt genom att dubbelarbete undviks, så att funktionerna kan tillhandahållas i medlemsstaterna med minskade eller åtminstone inte högre krav på finansiering och personal inom ramen för denna förordning, jämfört med situationen innan en nätverksförvaltare hade utsetts.
(24)
Kommissionen bör säkerställa en lämplig tillsyn över nätverksförvaltaren.
(25)
Säkerhetskraven för nätverksfunktioner måste ligga på en nivå som är jämförbar med nivån på de krav som Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (byrån) ställer på tillhandahållande av flygtrafiktjänster. Dessa krav och kraven på säkerhetstillsyn bör fastställas i denna förordning.
(26)
Tredjeländers beaktande av och deltagande i nätverksfunktionernas inrättande och genomförande bör bidra till den alleuropeiska dimensionen av det gemensamma europeiska luftrummet.
(27)
Nätverksfunktionerna får utökas i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004.
(28)
Verkställandet av nätverksfunktionerna bör omfattas av särskilda prestationsmål som medför att ändringar behöver göras i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (6). Prestationsmålen kan vidareutvecklas på grundval av praktiska erfarenheter av prestationssystemets verkställande.
(29)
Förordning (EU) nr 691/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.
(30)
De åtgärder som föreslås i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. I denna förordning fastställs bestämmelser för genomförandet av nätverksfunktioner för flygledningstjänsten i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 för att möjliggöra optimerad användning av det gemensamma europeiska luftrummet och säkerställa att luftrummets användare kan trafikera förstahandsflygvägar, samtidigt som maximal tillgång till luftrum och flygtrafiktjänster möjliggörs.
2. När det gäller nätverksförvaltning ska denna förordning särskilt gälla medlemsstater, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (byrån), luftrumsanvändare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, samordnare av ankomst- och avgångstider och driftsorganisationer, på nationell nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock.
3. Medlemsstaterna ska i enlighet med artikel 1.3 i förordning (EG) nr 551/2004, och utan att det påverkar lufttrafik utförd av statsluftfartyg enligt artikel 3 i Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart, tillämpa denna förordning på luftrum som står under deras ansvar inom Internationella civila luftfartsorganisationens regioner Europa (Icao EUR) och Afrika (Icao AFI).
4. I enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004 ska denna förordning inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa sådana åtgärder som behövs för att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 549/2004 gälla.
Dessutom gäller följande definitioner:
1. flygplatsoperatör: ledningsorganet vid en flygplats enligt definitionen i förordning artikel 2 j i (EEG) nr 95/93.
2. samordnare av ankomst- och avgångstider: den funktion som inrättas vid samordnade flygplatser enligt förordning (EEG) nr 95/93.
3. luftrummets utformning: en process för att bidra till att nå nätverksrelaterade prestationsmål och tillgodose luftrumsanvändares behov, samt säkerställa eller höja den fastställda säkerhetsnivån och öka luftrumskapaciteten och miljöprestandan genom att utveckla och genomföra avancerade navigeringsmöjligheter och navigeringstekniker, förbättrade flygvägsnät och tillhörande sektorsindelning, optimerade luftrumsstrukturer och kapacitetshöjande ATM-förfaranden.
4. luftrumsreservation: ett definierat område av luftrummet som tillfälligt har reserverats för exklusivt eller speciellt utnyttjande av vissa användarkategorier.
5. luftrumsbegränsning: ett definierat område av luftrummet där det vid vissa tidpunkter kan förekomma aktiviteter som är farliga för luftfartyg (farligt område), eller ett definierat område i luftrummet, ovanför ett lands territorium eller territorialvatten, där flygningen är begränsad enligt vissa bestämda regler (begränsat område), eller ett definierat område i luftrummet ovanför ett lands territorium eller territorialvatten där flygtrafik är förbjuden (förbjudet område).
6. luftrumsstruktur: ett särskilt område i luftrummet som är avsett att bidra till att flygtrafiken fungerar säkert och så effektivt som möjligt.
7. luftrumsutnyttjande: det sätt på vilket luftrummet används operativt.
8. företrädare för luftrummets användare: varje juridisk person eller enhet som företräder en eller flera kategorier användare av flygtrafiktjänster.
9. frekvensband för flygtrafik: ett införande i ITU-R:s frekvensfördelningstabell av ett givet frekvensband där frekvenstilldelningar görs för ändamål som rör allmän flygtrafik.
10. ATC-sektor: ett definierat område av luftrummet för vilket en ansluten flygledare (eller flera flygledare) har flygkontrollansvaret vid en viss tidpunkt.
11. ATS-flygväg: en särskild del av luftrumsstrukturen utformad för att kanalisera trafikflödet i den utsträckning detta krävs för tillhandahållande av flygtrafikledningstjänst.
12. civil-militär samordning: den samverkan mellan civila och militära myndigheter samt delar av flygtrafikledningen som krävs för att säkerställa säker, effektiv och samstämmig användning av luftrummet.
13. flygväg med särskilda villkor: en ATS-flygväg som är tillgänglig endast för färdplanering och användning enligt särskilda villkor.
14. gemensamt beslutsfattande: en process där beslut fattas på grundval av ständig samverkan och ständigt samråd mellan medlemsstaterna, operativa berörda parter och när så krävs andra aktörer.
15. nätverkskris: ett tillstånd av oförmåga att tillhandahålla flygtrafiktjänster på erforderlig nivå som medför en avsevärd förlust av nätverkskapacitet, eller en stor obalans mellan nätverkskapaciteten och efterfrågan, eller ett större fel i informationsflödet inom en eller flera delar av nätverket till följd av en ovanlig eller oförutsedd situation.
16. förbättringsplan för det europeiska flygvägsnätet: den plan som utarbetas av nätverksförvaltaren i samordning med de operativa berörda parterna och som inbegriper resultatet av den operativa verksamheten med avseende på flygvägsnätets utformning på kort och medellång sikt i enlighet med riktlinjerna för nätverkets strategiska plan.
17. luftrum med fria flygvägar (FRA): ett visst luftrum inom vilket användare fritt kan planera sina färdvägar mellan en inpasseringspunkt och en utpasseringspunkt utan hänvisning till ATS-flygvägsnätet.
18. frekvenstilldelning: ett tillstånd lämnat av en medlemsstat för användning av en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal på särskilda villkor.
19. påverkan på nätverket: inom ramen för den radiofrekvensfunktion som tas upp i bilaga II, en situation där en radiofrekvenstilldelning försämrar, hindrar eller stör funktionen hos en eller flera radiofrekvenstilldelningar i nätverket, eller motverkar en optimal användning av frekvensbanden för flygtrafik som faller inom tillämpningsområdet för denna förordning.
20. alternativa flygvägar: en luftrumsanvändares tillgång till mer än ett flygvägsalternativ inom ATS-flygvägsnätet.
21. tredjeländer: icke-medlemsstater som är medlemmar i Eurocontrol eller som har ingått ett avtal med unionen om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet eller som deltar i ett funktionellt luftrumsblock.
22. nätverksförvaltare: ett organ som inrättas enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 för att utföra de uppgifter som anges i den artikeln och i den här förordningen.
23. operativ plan för nätverket: den plan som nätverksförvaltaren i samordning med de operativa berörda parterna utarbetar för att organisera sin operativa verksamhet på kort och medellång sikt i enlighet med riktlinjerna för nätverkets strategiska plan. Den särskilda del i den operativa planen för nätverket som gäller utformningen av det europeiska flygvägsnätet inbegriper även förbättringsplanen för det europeiska flygvägsnätet.
24. strategisk plan för nätverket: den plan som nätverksförvaltaren i enlighet med huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten utarbetar i samordning med medlemsstaterna och de operativa berörda parterna och där riktlinjerna för nätverkets drift och perspektiv på lång sikt fastställs.
25. driftsorganisation: en organisation som ansvarar för tillhandahållandet av tekniska tjänster till stöd för flygtrafiklednings-, kommunikations-, navigations- eller övervakningstjänster.
26. operativa krav: nätverkets krav i fråga om säkerhet, kapacitet och effektivitet.
27. operativa berörda parter: civila och militära luftrumsanvändare, civila och militära leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, samordnare av ankomst- och avgångstider och driftsorganisationer, samt berörda organisationer som anses relevanta för de enskilda funktionerna.
28. sektorskonfiguration: ett system som kombinerar sektorer som är konstruerade och bäst lämpade för att tillgodose de operativa kraven och tillgängligt luftrum.
29. flygväg begärd av användare: den önskvärda flygväg som uppges av luftfartygsoperatörerna vid luftrummets utformning för att tillgodose deras behov.
KAPITEL II
ORGANISATION OCH FÖRVALTNING AV NÄTVERKSFUNKTIONER
Artikel 3
Inrättande av en nätverksförvaltare
1. För att utföra de uppgifter som krävs för att verkställa de funktioner som fastställs i artikel 6 i förordning (EG) nr 551/2004 och i bilagorna till den här förordningen, ska ett opartiskt behörigt organ (nätverksförvaltaren) inrättas.
2. Mandatperioden för nätverksförvaltaren ska sammanfalla med de referensperioder för prestationssystemet som fastställs i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 691/2010. Den ska vara tillräckligt lång för att nätverksfunktionerna ska kunna utvecklas till fullo. Den ska omfatta minst två referensperioder och får förlängas.
3. Nätverksförvaltaren ska utses genom ett beslut av kommissionen efter samråd med kommittén för det gemensamma luftrummet enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004 senast tre månader efter det att denna förordning har antagits. Beslutet ska innehålla villkoren för nomineringen, inklusive dess finansiering och villkoren för dess återkallelse. Kommissionen ska vid slutet av varje referensperiod enligt punkt 2 bedöma om dessa villkor har iakttagits.
4. Nätverksförvaltaren ska utföra följande uppgifter:
a)
Utformning av det europeiska flygvägsnätet i enlighet med bilaga I.
b)
Samordning av knappa resurser, särskilt
i)
radiofrekvenser inom de frekvensband som används av den allmänna lufttrafiken i enlighet med bilaga II, och
ii)
SSR-transponderkoder i enlighet med bilaga III.
Kommissionen får lägga till ytterligare funktioner för nätverksförvaltaren i enlighet med artikel 6.3 eller artikel 4 c i förordning (EG) nr 551/2004.
5. Nätverksförvaltaren ska dessutom fullgöra den flödesplaneringsfunktion som avses i artikel 6.6 i förordning (EG) nr 551/2004 och i förordning (EU) nr 255/2010.
Artikel 4
Nätverksförvaltarens uppgifter
1. För att stödja verkställandet av de funktioner som anges i artikel 3, i syfte att kontinuerligt förbättra nätverkets drift i det gemensamma europeiska luftrummet och bidra till de EU-täckande prestationsmål som fastställs i förordning (EU) nr 691/2010, ska nätverksförvaltaren särskilt utföra följande uppgifter:
a)
Utarbeta, upprätthålla och genomföra den strategiska plan för nätverket som avses i artikel 5, i enlighet med det prestationssystem som fastställs i förordning (EU) nr 691/2010 och huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten samt med beaktande av relevanta delar av Icaos luftfartsplaner.
b)
Specificera den strategiska planen för nätverket genom en operativ plan för nätverket, vilken beskrivs närmare i artikel 6, och särskilt behandla EU-täckande prestationsmål som omfattar perioder på tre till fem år samt års-, säsongs-, vecko- och dygnsperioder.
c)
Utarbeta en integrerad utformning av det europeiska flygvägsnätet enligt bilaga I.
d)
Svara för den centrala funktionen i samordningen av radiofrekvenser i enlighet med artikel 6.4 b i förordning (EG) nr 551/2004 och bilaga II till den här förordningen.
e)
Samordna den förbättring av processen för tilldelning av SSR-transponderkoder som föreskrivs i bilaga III.
f)
Organisera funktionernas förvaltning och drift samt särskilt verkställa den centrala ATFM-enhetens skyldigheter.
g)
Utarbeta en samlad och samordnad strategi för all planerings- och driftsverksamhet i nätverket, inklusive övervakning och förbättring av nätverkets allmänna kvalitet.
h)
Tillhandahålla stöd för krishantering vid nätverkskriser.
i)
Stödja de olika operativa berörda parterna vid deras utförande av de skyldigheter som ålagts dem vid införandet av system och förfaranden för flyglednings- och/eller flygtrafiktjänster (ATM/ANS) i enlighet med huvudplanen för den europeiska flygledningstjänsten.
j)
På begäran av organ som ansvarar för utredningar av olyckor och tillbud inom civil luftfart eller analys av händelser ge stöd till dessa organ inom ramen för tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart (7).
k)
Säkerställa samordningen med andra regioner och tredjeländer som inte deltar i nätverksförvaltarens arbete.
2. Nätverksförvaltaren ska bidra till genomförandet av prestationssystemet i enlighet med förordning (EU) nr 691/2010.
3. För att fullgöra sina uppgifter ska nätverksförvaltaren se till att följande säkerställs:
a)
Tillgången till samt driften och utbytet av metoder, förfaranden och enhetliga data, inbegripet bland annat hantering av färdplandata och datahanteringssystem, för att stödja processen för gemensamt beslutsfattande på nätverksnivå.
b)
Underlättande och samordning mellan operativa berörda parter samt stöd till dessa parter när de planer och tillhörande nätverksåtgärder som följer av det gemensamma beslutsfattandet införs och genomförs.
c)
Lämplig operativ samordning, samt optimering, driftskompatibilitet och samtrafikförmåga inom sitt ansvarsområde.
d)
Samordning av förslag till ändringar i lämpliga Icao-dokument avseende nätverksfunktionerna.
e)
Rapportering i enlighet med artikel 20 rörande alla operativa prestationsaspekter, inklusive knappa resurser.
f)
Lämplig samverkan med andra transportsätt.
4. Nätverksförvaltaren ska på begäran av kommissionen eller byrån tillgodose särskilda önskemål om information, råd, analyser eller liknande närliggande uppgifter som är knutna till de olika funktionerna.
Artikel 5
Strategisk plan för nätverket
1. Nätverksförvaltaren ska utarbeta, upprätthålla och genomföra en strategisk plan för nätverket, vilken ska vara vägledande för verksamheten på lång sikt och anpassad till den referensperiod som anges i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 691/2010. Den strategiska planen för nätverket ska innehålla prestationsplanen och prestationsmålen för nästkommande referensperiod samt en prognos för framtida referensperioder.
2. Den strategiska planen för nätverket ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga IV.
3. Den strategiska planen för nätverket ska syfta till att nå de prestationsmål för nätverksfunktioner som fastställs i förordning (EU) nr 691/2010.
4. Den strategiska planen för nätverket ska vid behov uppdateras.
Artikel 6
Operativ plan för nätverket
1. För att genomföra den strategiska planen för nätverket på driftsnivå ska nätverksförvaltaren utarbeta en detaljerad operativ plan för nätverket.
2. Den operativa planen för nätverket ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga V.
3. I den operativa planen för nätverket ska särskilt åtgärder föreskrivas för att uppnå de EU-täckande prestationsmål som anges i förordning (EU) nr 691/2010 och som omfattar perioder på tre till fem år samt års-, säsongs-, vecko- och dygnsperioder.
4. Den operativa planen för nätverket ska omfatta militära krav om sådana ställs av medlemsstaterna.
5. Den operativa planen för nätverket ska innehålla förbättringsplanen för det europeiska flygvägsnätet samt motsvarande plan för radiofrekvenser och SSR-transponderkoder.
6. I den operativa planen för nätverket ska driftsmässiga begränsningar och flaskhalsproblem samt förbättringsåtgärder och lösningar som kan avhjälpa eller minska problemen identifieras.
7. Leverantörer av flygtrafiktjänster, funktionella luftrumsblock och flygplatsoperatörer ska se till att deras operativa planer är anpassade till den operativa planen för nätverket. Nätverksförvaltaren ska se till att den operativa planen för nätverket är enhetlig.
8. Den operativa planen för nätverket ska regelbundet uppdateras med hänsyn till alla relevanta förändringar när det gäller nätverksfunktionernas behov och krav.
Artikel 7
Nätverksförvaltarens behörigheter
1. Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar ska nätverksförvaltaren i samband med utförandet av sina uppgifter vidta enskilda åtgärder som följer av processen för gemensamt beslutsfattande. De parter som berörs av dessa åtgärder ska genomföra dem.
2. Om en medlemsstats ansvar förhindrar den från att vidta sådana enskilda åtgärder ska nätverksförvaltaren hänvisa ärendet till kommissionen för fortsatt behandling.
3. Nätverksförvaltaren ska även rekommendera åtgärder rörande andra frågor när detta krävs för att nå nätverkets prestationsmål.
4. Nätverksförvaltaren ska inom ramen för sitt ansvarsområde vidta åtgärder för att säkerställa att de tillämpliga EU-täckande prestationsmål som avses i artikel 9 i förordning (EU) nr 691/2010 nås.
5. Nätverksförvaltaren ska samla in, sammanställa och analysera alla relevanta uppgifter som anges i bilagorna I-VI. Dessa uppgifter ska på begäran tillhandahållas kommissionen, byrån eller det organ för prestationsgranskning som föreskrivs i förordning (EU) nr 691/2010.
Artikel 8
Förbindelser med operativa berörda parter
1. För att kunna utföra sina uppgifter i fråga om övervakning och förbättring av nätverkets övergripande prestanda ska nätverksförvaltaren tillsammans med de operativa berörda parterna utarbeta lämpliga samarbetsavtal enligt artikel 15.
2. De operativa berörda parterna ska se till att de åtgärder som genomförs på lokal nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock är förenliga med de åtgärder som vidtas på nätverksnivå genom processen för gemensamt beslutsfattande.
3. De operativa berörda parterna ska tillhandahålla nätverksförvaltaren de uppgifter som anges i bilagorna I-VI och uppfylla eventuella tidsfrister, krav på fullständighet eller riktighet för inlämnandet som avtalats med nätverksförvaltaren.
4. Operativa berörda parter som omfattas av de enskilda åtgärder som vidtas av nätverksförvaltaren enligt artikel 7.1 kan begära en översyn av åtgärderna inom fem arbetsdagar från det att de antas. En begäran om översyn ska inte medföra att de enskilda åtgärderna upphävs.
5. Nätverksförvaltaren ska bekräfta eller ändra åtgärderna i fråga inom fem arbetsdagar eller inom 48 timmar i händelse av nätverkskris.
Artikel 9
Förbindelser med medlemsstaterna
1. Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska nätförvaltaren ta vederbörlig hänsyn till medlemsstaternas ansvar.
2. Medlemsstaterna ska underrätta nätverksförvaltaren om deras överhöghet och ansvar hindrar att enskilda åtgärder enligt artikel 7.1 vidtas.
3. När medlemsstater är involverade i operativa frågor som rör nätverksfunktionerna ska de delta i processen för gemensamt beslutsfattande och genomföra de beslut som fattas inom ramen för denna process på nationell nivå.
Artikel 10
Förbindelser med funktionella luftrumsblock
1. Medlemsstaterna ska säkerställa nära samarbete och samordning mellan det funktionella luftrumsblocket och nätverksförvaltaren, t.ex. på nivån för strategisk planering samt taktisk ledning av dagligt trafikflöde och daglig kapacitet.
2. För att underlätta operativ samtrafikförmåga mellan funktionella luftrumsblock ska nätverksförvaltaren i nära samarbete med alla funktionella luftrumsblock inrätta harmoniserade processer, förfaranden och gränssnitt, inklusive förändringar av aspekter som rör nätverksförvaltarens verksamhet.
3. Medlemsstater som samarbetar inom ett funktionellt luftrumsblock ska se till att samlade synpunkter formuleras med avseende på nätverksfunktionerna.
4. Leverantörer av flygtrafiktjänster som samarbetar inom ett funktionellt luftrumsblock ska se till att samlade synpunkter formuleras med avseende på operativa frågor som rör nätverksfunktionerna.
5. Innan ett funktionellt luftrumsblock inrättas ska medlemsstaterna och leverantörerna av flygtrafiktjänster samarbeta så att samlade synpunkter formuleras med avseende på aspekter som rör nätverksförvaltarens verksamhet.
Artikel 11
Civil-militärt samarbete
1. Nätverksförvaltaren ska se till att lämpliga åtgärder har vidtagits för att möjliggöra och stödja tillräcklig samordning med nationella militära myndigheter.
2. Medlemsstaterna ska säkerställa ett lämpligt militärt deltagande i all verksamhet som avser nätverksfunktionerna.
3. Medlemsstaterna ska säkerställa att militära leverantörer av flygtrafiktjänster och militära luftrumsanvändare är lämpligt företrädda i alla operativa arbets- och samrådsåtgärder som vidtas av nätverksförvaltaren.
4. Funktionen som gäller utformningen av det europeiska flygvägsnätet ska utföras utan att det påverkar reservationerna eller begränsningarna av ett område av luftrummet för exklusivt eller speciellt utnyttjande av medlemsstaterna. Nätverksförvaltaren ska främja och samordna tillgången till villkorliga flygvägar genom dessa områden i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 (8).
Artikel 12
Allmänna krav för nätverksfunktioner
Nätverksförvaltaren ska se till att de allmänna krav för nätverksfunktioner som fastställs i bilaga VI uppfylls. Kraven ska gälla från och med den dag då utnämningsbeslutet antas och nätverksförvaltaren ska uppfylla dem inom tolv månader från den dagen.
KAPITEL III
STYRNING AV NÄTVERKSFUNKTIONER
Artikel 13
Gemensamt beslutsfattande
1. Nätverksfunktioner ska förvaltas genom gemensamt beslutsfattande.
2. En process för gemensamt beslutsfattande ska omfatta
a)
ett samrådsförfarande enligt artikel 14,
b)
detaljerade samarbetsavtal och verksamhetsförfaranden enligt artikel 15.
3. För att vidta åtgärder som avser nätverksfunktionernas styrning och för att övervaka deras prestanda ska nätverksförvaltaren inrätta en nätverksstyrelse enligt artikel 16.
4. Om nätverksförvaltaren anser att en eller flera parter hindrar verksamheten ska ärendet hänvisas till nätverksstyrelsen för beslut.
Artikel 14
Samrådsförfarande
1. Ett förfarande ska inrättas för att organisera lämpliga och regelbundna samråd med medlemsstaterna och operativa berörda parter.
2. Samrådet ska, beroende på vad som är lämpligt, vara inriktat på det detaljerade samarbetsavtal som föreskrivs i artikel 15, den strategiska planen för nätverket, den operativa planen för nätverket, framsteg i planernas genomförande, rapporter till kommissionen och driftsfrågor.
3. Samrådsförfarandet får variera i enlighet med vad som krävs för de enskilda nätverksfunktionerna. För att säkerställa att regleringsfrågor kan behandlas ska medlemsstaterna vid behov delta i förfarandet.
4. Om berörda parter inte är nöjda med samrådet ska frågan först hänvisas till ett lämpligt samrådsförfarande på nivån för den enskilda funktionen. Om frågan inte kan lösas på nivån för den enskilda funktionen ska ärendet hänvisas till nätverksstyrelsen för avgörande.
Artikel 15
Detaljerade samarbetsavtal och verksamhetsförfaranden
1. Nätverksförvaltaren ska utarbeta detaljerade samarbetsavtal och verksamhetsförfaranden där planerings- och driftsfrågor behandlas. Särskild hänsyn ska tas till de enskilda nätverksfunktionernas särskilda karaktär och krav enligt bilagorna I-VI.
2. Nätverksförvaltaren ska se till att de detaljerade samarbetsavtalen och verksamhetsförfarandena innehåller regler om underrättelser till berörda parter.
3. Dessa detaljerade samarbetsavtal och verksamhetsförfaranden ska vara utformade så att de respekterar åtskillnaden mellan tillhandahållande av tjänster och regleringsfrågor och säkerställer att medlemsstaterna deltar vid behov.
Artikel 16
Nätverksstyrelse
1. Nätverksstyrelsen ska ansvara för följande uppgifter:
a)
Godkänna den strategiska planen för nätverket före dess antagande i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004.
b)
Godkänna de tre- till femåriga och de årliga operativa planerna för nätverket.
c)
Godkänna processen för gemensamt beslutsfattande, samrådsförfarandena samt de detaljerade samarbetsavtalen och verksamhetsförfarandena för nätverksfunktionerna, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
d)
Godkänna arbetsordningen för den europeiska samordningscell för luftfartskriser (EACCC) som föreskrivs i artikel 18.4, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
e)
Övervaka de framsteg som görs i planernas genomförande och behandla eventuella potentiella avvikelser från de ursprungliga planerna.
f)
Övervaka processen för samråd med operativa berörda parter.
g)
Övervaka den verksamhet som avser nätverksfunktionernas förvaltning.
h)
Övervaka nätverksförvaltarens verksamhet när det gäller nätverkskriser.
i)
Godkänna den årliga rapport som avses i artikel 20. Rapporten ska bland annat behandla genomförandet av den strategiska respektive den operativa planen för nätverket.
j)
Behandla frågor som inte kunnat lösas på nivån för enskilda nätverksfunktioner.
k)
Bedöma om nätverksförvaltaren har lämpliga behörigheter, resurser och opartiskhet för att oberoende kunna utföra sina tilldelade uppgifter, inklusive säkerhets-, ansvarighets- och beredskapsplaner.
l)
Godkänna nätverksförvaltarens årliga budget, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
m)
Godkänna sin arbetsordning, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
n)
Behandla eventuella ytterligare ärenden som den anser vara relevanta.
2. Nätverksstyrelsen ska ha följande ledamöter med rösträtt:
a)
En företrädare för leverantörer av flygtrafiktjänster per funktionellt luftrumsblock som är inrättat eller ska inrättas, med totalt fyra röster för alla leverantörer av flygtrafiktjänster.
b)
Fyra företrädare för kommersiella och icke-kommersiella civila luftrumsanvändare.
c)
Två företrädare för flygplatsoperatörerna.
d)
Två företrädare för militären i form av leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändare.
3. Nätverksstyrelsen ska dessutom ha följande ledamöter:
a)
En ordförande som utsetts på grundval av teknisk kompetens och sakkunskap på förslag av kommissionen, särskilt baserat på förslag från nätverksstyrelsens ledamöter med rösträtt, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
b)
En företrädare för kommissionen.
c)
En företrädare för Eurocontrol.
d)
En företrädare för nätverksförvaltaren.
4. Ledamöterna ska ha en suppleant.
5. Nätverksstyrelsens ledamöter med rösträtt ska utses på förslag från deras organisationer, efter ett positivt yttrande från kommittén för det gemensamma luftrummet.
6. Kommissionen får utse oberoende och erkända experter till rådgivare, vilka ska tjänstgöra utifrån sina personliga meriter och företräda ett brett urval av ämnesområden som omfattar viktiga aspekter av nätverksfunktionerna. Stater som deltar i nätverksförvaltarens arbete ska för detta ändamål föreslå kandidater.
7. De ledamöter som anges i punkterna 3 a, 3 b och 3 c ska ha rätt att avslå förslag som påverkar
a)
medlemsstaternas överhöghet och ansvar, särskilt i fråga om allmän ordning och säkerhet samt försvarsfrågor, enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004,
b)
förenligheten mellan nätverksstyrelsens verksamhet och dessa gemenskapsbestämmelsers syften och mål,
c)
nätverksstyrelsens opartiskhet och likvärdighet.
8. De handlingar som avses i punkt 1 ska antas av nätverksstyrelsens röstberättigade medlemmar med enkel majoritet.
9. När överenskommelse i frågor av avsevärd betydelse för nätverket inte kan nås ska nätverksstyrelsen hänvisa dessa till kommissionen för ytterligare behandling. Kommissionen ska underrätta kommittén för det gemensamma luftrummet.
Artikel 17
Rollen för kommittén för det gemensamma luftrummet
1. Nätverksförvaltaren ska hänvisa regleringsfrågor till kommissionen, som ska underrätta kommittén för det gemensamma luftrummet om dessa frågor.
2. Kommittén för det gemensamma luftrummet ska avge ett yttrande om följande frågor:
a)
Nätverksförvaltarens utnämning.
b)
Tillsättningen av nätverksstyrelsens ordförande.
c)
Tillsättningen av nätverksstyrelsens ledamöter med rösträtt.
d)
Nätverksstyrelsens arbetsordning.
e)
Den strategiska planen för nätverket, särskilt målen i denna plan i ett tidigt skede.
f)
Nätverksförvaltarens årliga budget.
g)
Arbetsordningen för den europeiska samordningscellen för luftfartskriser.
h)
Processerna för gemensamt beslutsfattande, samrådsförfarandena samt detaljerade samarbetsavtal och verksamhetsförfaranden för nätverksfunktionerna.
3. Kommittén för det gemensamma luftrummet får ge kommissionen råd när överenskommelse inte kan nås i nätverksstyrelsen i frågor av avsevärd betydelse för nätverket.
KAPITEL IV
HANTERING AV NÄTVERKSKRISER
Artikel 18
Inrättande av den europeiska samordningscellen för luftfartskriser
1. Hanteringen av nätverkskriser ska stödjas genom inrättandet av en europeisk samordningscell för luftfartskriser (the European Aviation Crisis Coordination Cell, EACCC).
2. De permanenta ledamöterna av EACCC ska bestå av en företrädare för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet, en företrädare för kommissionen, en företrädare för byrån, en företrädare för Eurocontrol, en företrädare för militären, en företrädare för leverantörerna av flygtrafiktjänster, en företrädare för flygplatserna och en företrädare för luftrummets användare.
3. Sammansättningen i EACCC får från fall till fall utökas med experter beroende på den särskilda krisens karaktär.
4. EACCC ska utarbeta sin arbetsordning för antagande av nätverksstyrelsen.
5. Nätverksförvaltaren ska tillhandahålla nödvändiga resurser för att inrätta och driva EACCC.
Artikel 19
Nätverksförvaltarens och EACCC:s ansvar
1. Nätverksförvaltaren ska i samverkan med EACCC:s medlemmar ansvara för att aktivera och avaktivera EACCC.
2. Nätverksförvaltaren ska med stöd från EACCC ansvara för att
a)
samordna insatserna för att hantera nätverkskrisen, i enlighet med arbetsordningen för EACCC och i nära samarbete med motsvarande strukturer i medlemsstaterna,
b)
stödja aktiveringen och samordningen av beredskapsplaner på medlemsstatsnivå,
c)
utarbeta dämpande åtgärder på nätverksnivå för att garantera snabba reaktioner på sådana krissituationer för nätverket i syfte att skydda och säkerställa att nätverkets drift kan fortsätta på ett säkert sätt; nätverksförvaltaren ska för detta ändamål
i)
övervaka nätverkssituationen med avseende på nätverkskrisen 24 timmar om dygnet,
ii)
säkerställa effektiv informationshantering och kommunikation genom att sprida riktiga, snabba och konsekventa uppgifter för att stödja tillämpningen av riskhanteringsprinciper och förfaranden i beslutsprocesser,
iii)
underlätta organiserad insamling och centraliserad lagring av dessa uppgifter,
d)
i tillämpliga fall för kommissionen, byrån eller medlemsstaterna särskilt påvisa möjligheterna till ytterligare stöd för att mildra krisen, inklusive samarbete med operatörer av andra transportsätt som kan identifiera och genomföra intermodala lösningar, och
e)
övervaka och rapportera om nätverkets återhämtning och hållbarhet.
KAPITEL V
ÖVERVAKNING, RAPPORTERING OCH TILLSYN
Artikel 20
Övervakning och rapportering
1. Nätverksförvaltaren ska inrätta ett förfarande för fortlöpande övervakning av
a)
nätverkets operativa prestanda,
b)
de åtgärder som vidtagits och de prestationsresultat som de operativa berörda parterna och medlemsstaterna uppnått,
c)
effektiviteten i varje funktion som omfattas av denna förordning.
2. Genom den fortlöpande övervakningen ska eventuella potentiella avvikelser från den strategiska planen för nätverket och de operativa planerna för nätverket identifieras. De operativa berörda parterna ska stödja nätverksförvaltaren i denna övervakningsuppgift genom att utföra vissa uppgifter, däribland utom annat tillhandahålla data.
3. Nätverksförvaltaren ska årligen lämna en rapport till kommissionen och byrån om de åtgärder som vidtagits för att uppfylla de arbetsuppgifter som organet tilldelats. I rapporten ska såväl enskilda nätverksfunktioner som nätverkssituationen i dess helhet behandlas, och rapporten ska vara nära kopplad till innehållet i den strategiska respektive den operativa planen för nätverket. Kommissionen ska underrätta kommittén för det gemensamma luftrummet.
Artikel 21
Tillsyn av nätverksförvaltaren
Kommissionen ska, med biträde av byrån i säkerhetsfrågor, säkerställa tillsynen av nätverksförvaltaren, särskilt med avseende på kraven i denna förordning och övrig unionslagstiftning. Kommissionen ska rapportera årligen eller på särskild begäran till kommittén för det gemensamma luftrummet.
KAPITEL VI
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 22
Förbindelser med tredjeländer
Tredjeländer får tillsammans med sina operativa berörda parter delta i nätverksförvaltarens arbete.
Artikel 23
Finansiering av nätverksförvaltaren
Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att finansiera de nätverksfunktioner som anförtrotts nätverksförvaltaren på grundval av flygtrafikavgifter. Nätverksförvaltaren ska fastställa sina kostnader på ett öppet sätt.
Artikel 24
Skadeståndsansvar
Nätverksförvaltaren ska vidta åtgärder för att kunna täcka skadeståndsansvar som avser utförandet av de arbetsuppgifter som organet tilldelats. De använda åtgärderna ska vara lämpliga med hänsyn till de förluster och skador som kan komma i fråga, med beaktande av den rättsliga ställning som nätverksförvaltaren har och det försäkringsskydd som står till buds i form av företagsförsäkring.
Artikel 25
Översyn
Kommissionen ska se över effektiviteten i nätverksfunktionernas utförande senast den 31 december 2013 och därefter regelbundet, med vederbörlig hänsyn till referensperioderna för det prestationssystem som föreskrivs i förordning (EU) nr 691/2010.
Artikel 26
Ändringar av förordning (EU) nr 691/2010
Förordning (EU) nr 691/2010 ska ändras på följande sätt:
1.
I artikel 3.3 ska följande punkt läggas till som punkt m:
”m)
Bedömning av nätverksförvaltarens prestationsplan, inklusive dess förenlighet med de EU-täckande prestationsmålen.”
2.
Följande artikel ska införas som artikel 5a:
”Artikel 5a
Nätverksförvaltare
1. Den nätverksförvaltare som inrättats enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 (9) ska utföra följande uppgifter med avseende på prestationssystemet:
a)
Bistå kommissionen genom att tillhandahålla relevanta synpunkter för att utarbeta EU-täckande prestationsmål före referensperioderna och för övervakning under referensperioden. Nätverksförvaltaren ska särskilt uppmärksamma kommissionen på eventuella betydande och ihållande försämringar av de operativa resultaten.
b)
I enlighet med artikel 20.5 ge kommissionen tillgång till alla uppgifter som anges i bilaga IV.
c)
Bistå medlemsstaterna och leverantörerna av flygtrafiktjänster i deras arbete för att nå prestationsmålen under referensperioderna.
d)
Utarbeta en prestationsplan som ska antas som en del av den strategiska planen för nätverket före varje referensperiods början. Denna prestationsplan ska vara offentlig och ha följande innehåll:
i)
Ett mål för miljöprestanda som ska vara förenligt med de EU-täckande prestationsmålen för hela referensperioden, med årliga värden som ska användas i övervakningssyfte.
ii)
Prestationsmål för andra relevanta viktiga prestationsområden, som ska vara förenliga med de EU-täckande prestationsmålen för hela referensperioden, med årliga värden som ska användas i övervakningssyfte.
iii)
En beskrivning av de åtgärder som planeras för att nå målen.
iv)
Vid behov, eller om kommissionen så beslutar, ytterligare nyckelresultatindikatorer och mål.
3.
I artikel 17 ska följande punkt införas som punkt 2a:
”2a. Kommissionen ska övervaka genomförandet av nätverksförvaltarens prestationsplan. Om inte alla mål nås under referensperioden ska kommissionen vidta lämpliga åtgärder enligt prestationsplanen för att korrigera situationen. För detta ändamål ska de årliga värdena i prestationsplanen användas.”
4.
I bilaga III ska punkterna 3 och 4 ersättas med följande punkter:
”3. Miljö
Utformning av luftrum: Inte tillämpligt under den första referensperioden. Under den andra referensperioden, bedömning av den process för utformning av luftrum som används i prestationsplanen och dess förenlighet med processen för att utveckla den förbättringsplan för det europeiska flygvägsnätet som utarbetats av nätverksförvaltaren.
4. Kapacitet
Förseningsnivå: Jämförelse av den förväntade nivån av förseningar på sträcka på grund av flödesplanering som används i prestationsplanen med ett referensvärde från Eurocontrols kapacitetsplaneringsprocess och i nätverksförvaltarens operativa plan för nätverket.”
Artikel 27
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 7 juli 2011.