ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 18 juli 2011
om det statliga stöd C 15/09 (f.d. NN 196/09) som Tyskland har genomfört och planerar att genomföra till förmån för Hypo Real Estate
[delgivet med nr K(2011) 5157]
(Endast den tyska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/118/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 2 oktober 2008 godkände Europeiska kommissionen tillfälligt ett statligt stöd till Hypo Real Estate Holding AG i form av en statlig garanti på 35 miljarder euro (registrerat med ärendenummer N 44/08) (3), dvs. för sex månader eller tills en trovärdig och underbyggd omstruktureringsplan för banken lämnats in. Tyskland anmälde åtgärden den 30 september 2008.
(2)
Den 1 april 2009 anmälde Tyskland en omstruktureringsplan för Hypo Real Estate (nedan kallat HRE) (registrerad med ärendenummer N 196/09). Tyskland kompletterade den anmälda omstruktureringsplanen genom en skrivelse av den 17 april 2009 och informerade kommissionen om ett kapitaltillskott på 60 miljoner euro och en förlängning av statliga garantier på 52 miljarder euro som hade beviljats inom ramen för det godkända bankstödet (4).
(3)
Genom en skrivelse av den 7 maj 2009 (5) informerade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget i fråga om stödåtgärden. Beslutet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (6) och berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter.
(4)
Den 3 juni 2009 anmälde Tyskland ett kapitaltillskott på 2,96 miljarder euro (registrerat med ärendenummer N 333/09).
(5)
Den 17 augusti 2009 informerade Tyskland kommissionen (registrerat med ärendenummer C 15/09) om att de hade för avsikt att på nytt förlänga garantier som tidigare beviljats av Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (nedan kallad SoFFin) på 52 miljarder euro för HRE (se skäl 2).
(6)
Den 20 och den 21 oktober 2009 överlämnade Tyskland ännu en uppdatering av omstruktureringsplanen, anmälde ytterligare planerade åtgärder för HRE till kommissionen (inrättande av ett avvecklingsorgan, beviljande av ytterligare garantier) och underrättade kommissionen om en ny förlängning, dvs. den tredje förlängningen, av de befintliga SoFFin-garantierna på 52 miljarder euro (registrerat med ärendenummer N 557/09).
(7)
Den 26 oktober 2009 anmälde Tyskland (registrerat med ärendenummer N 557/09) ytterligare ett kapitaltillskott på 3,0 miljarder euro, SoFFin-garantier på sammanlagt 18 miljarder euro för HRE samt en SoFFin-garanti på 2 miljarder euro till HRE:s avvecklingsorgan (7). Kommissionen godkände inte SoFFin-garantin på 2 miljarder euro.
(8)
Den 13 november 2009 utvidgade kommissionen det formella undersökningsförfarandet och godkände tillfälliga kapitaltillskott på 60 miljoner euro, 2,96 miljarder euro och 3 miljarder euro (i ärendena C 15/09, N 333/09 och N 557/09) tills kommissionen har fattat ett slutligt beslut om omstruktureringsplanen. Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (8) och berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter.
(9)
Den 15, 16 och 17 december 2009 (registrerade med ärendenummer N 694/09) kompletterade de tyska myndigheterna sin anmälan av den 26 oktober 2009 genom att lämna in ytterligare upplysningar om SoFFin-garantierna på 18 miljarder euro.
(10)
Den 21 december 2009 godkände kommissionen tillfälligt SoFFin-garantierna på 18 miljarder euro för högst ett år (ärende N 694/09) (9).
(11)
Den 30 april 2010 anmälde Tyskland ett kapitaltillskott från SoFFin på 1,85 miljarder euro (registrerat med ärendenummer N 161/10).
(12)
Den 19 maj 2010 godkände kommissionen tillfälligt kapitaltillskottet på 1,85 miljarder euro, tills kommissionen har fattat ett slutligt beslut om omstruktureringsplanen (10).
(13)
Den 2 september 2010 anmälde Tyskland en likviditetsgaranti från SoFFin på 20 miljarder euro (registrerat med ärendenummer N 380/10).
(14)
Den 10 september 2010 anmälde Tyskland en åtgärd avseende värdeminskade tillgångar - dvs. avsikten att överföra tillgångar från HRE till FMS Wertmanagement AöR (11) (nedan kallat FMS-WM) - och ett kapitaltillskott på upp till cirka 2,13 miljarder euro, samt ytterligare en garanti i form av en avvecklingsgaranti på upp till 20 miljarder euro (ärende N 380/10).
(15)
Den 24 september 2010 utvidgade kommissionen på nytt det formella undersökningsförfarandet och godkände tillfälligt åtgärden för värdeminskade tillgångar, likviditetsgarantin på 20 miljarder euro och avvecklingsgarantin på upp till 20 miljarder euro. Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (12) och berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter. Kommissionens beslut av den 24 september 2010 omfattade inte det kapitaltillskott på upp till 2,13 miljarder euro som Tyskland anmälde den 10 september 2010, dvs. kommissionen godkände inte det tillskottet.
(16)
Den 14 juni 2011 lämnade Tyskland in en slutlig version av omstruktureringsplanen. Den 15 juni 2011 lämnade Tyskland in en förteckning över åtaganden i samband med omstruktureringsplanen och denna förteckning kompletterades den 1 juli 2011.
(17)
Den 14 juni 2011 förklarade Tyskland att nästa kapitaltillskott inte kommer att uppgå till 2,13 miljarder euro som anmälts den 10 september 2010, utan att det kommer att uppgå till 2,08 miljarder euro och att detta nedsatta belopp ska ställas till FMS-WM:s förfogande.
(18)
Under den här tiden har det hållits ett flertal möten och telefonkonferenser, och skrivelser har skickats mellan kommissionens avdelningar, Tyskland och HRE.
(19)
Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter, vidarebefordrat dem till Tyskland och tagit emot synpunkter från Tyskland genom en skrivelse av den 24 mars 2010.
II. STÖDMOTTAGAREN OCH STÖDÅTGÄRDERNA
II.1 Stödmottagaren
(20)
HRE bildades i oktober 2003 som en avknoppning av delar av den kommersiella fastighetsfinansieringsverksamheten i HVB-gruppen. År 2007 tog HRE över den Dublinbaserade banken DEPFA Bank plc och utvidgade sin verksamhet till offentlig sektor och finansiering av infrastruktur. HRE-gruppen (13) består för närvarande av Hypo Real Estate Holding AG (nedan kallat HRE Holding) och dess tre dotterföretag PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (nedan kallad PBB), DEPFA Bank plc och Hypo Real Estate Finance BV in Liquidation (nedan kallat HRE Finance i.L.). DEPFA Bank plc och PBB har i sin tur ett antal dotterföretag och ägarintressen. PBB är det nya namnet på gruppens huvudbank och det enda av HRE:s tre dotterföretag som kommer att fortsätta att generera ny affärsverksamhet. Banken är verksam inom fastighetsfinansiering och finansiering av offentliga investeringar. DEPFA Bank plc är under avveckling och kommer inte att skapa någon ny affärsverksamhet från och med anmälan av detta beslut från kommissionen. Dess grundläggande verksamhet omfattade främst finansiering av offentlig sektor och budgetkredit samt finansiering av infrastrukturprojekt (t.ex. vägar, broar, tunnlar och offentliga byggnader). Som namnet antyder är HRE Finance i.L. ett företag i likvidation (14).
(21)
FMS-WM, avvecklingsorganet för HRE, bildades 2010. Avvecklingsorganet förvaltar tillgångar och derivat från HRE-gruppen som det har tagit över för att de var icke-strategiska eller innebar en oacceptabel risk eller finansieringskostnad. FMS-WM har med tiden tagit över en betydande andel av HRE:s tillgångar. FMS-WM saknar banktillstånd.
(22)
HRE rapporterade förluster på 5,5 miljarder euro för räkenskapsåret 2008, förluster på 2,2 miljarder euro för 2009 och förluster på 0,9 miljarder euro för 2010.
(23)
Genom kapitaltillskott på upp till cirka 3,02 miljarder euro (60 miljoner euro i mars 2009 och 2,96 miljarder euro i juni 2009) blev Tyskland ägare till 90 % av HRE. Hösten 2009 gjordes en tvångsinlösen av minoritetsägarna. Tyskland förvärvade de återstående aktierna, betalade 1,30 euro per aktie och blev på så sätt ägare till 100 % av HRE. Därefter inleddes en omstruktureringsprocess för HRE.
II.2 HRE:s svårigheter i samband med den finansiella krisen
(24)
I slutet av september 2008 stod HRE inför ett likviditetsunderskott som innebar att banken var nära insolvens. HRE lyckades inte få kortfristig finansiering på marknaderna eftersom den finansiella krisen ledde till att vissa finansieringsmarknader kollapsade. Efter det att Lehman Brothers ansökte om borgenärsskydd blev framför allt interbankmarknaden nästan helt paralyserad i mitten av september 2008.
(25)
Affärsmodellen för DEPFA Bank plc, ett helägt dotterföretag till HRE sedan oktober 2007 som var starkt beroende av finansiering från interbankmarknaden och andra kortfristiga osäkrade finansieringskällor, visade sig vara extremt sårbar inför likviditetskrisen och de problem som uppstod i dess spår hotade bankens existens.
(26)
HRE måste täcka det kortfristiga likviditetsbehovet i DEPFA Bank plc, men volymen av de krediter som förföll till betalning den 30 september 2008 var alltför stor för att HRE skulle kunna hantera den. Interna transaktioner och verksamheter inom HRE-gruppen, t.ex. fordringar, garantier och stödbrev, innebar dessutom att de flesta företagen i HRE-gruppen var i samma situation. Likviditetsproblemen var alltså ett allvarligt hot mot HRE-gruppens existens.
(27)
HRE:s svårigheter berodde även på problem som hade sin grund i gamla tillgångar som inte gav tillfredsställande avkastning på investeringarna om deras aktuella riskprofil beaktades, samt på att HRE hade bildats genom en sammanslagning av flera mindre bankinstitut som använde olika it-system […] (15).
II.3 De statliga stödåtgärderna
(28)
Den tyska staten har sammantaget gett eller kommer att ge HRE kapitaltillskott på cirka 9,95 miljarder euro (FMS-WM har fått eller kommer att få en del av det kapitalet) och garantier på 145 miljarder euro. HRE har dessutom blivit föremål för åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar med ett stödinslag på cirka 20 miljarder euro.
II.3.1 Kapitaltillskott
II.3.1.1 Kapitaltillskott på 60 miljoner euro
(29)
Som ett led i Tysklands föresats att skaffa sig full kontroll över HRE genom att i flera steg förvärva samtliga aktier i företaget köpte SoFFin den 30 mars 2009 20 miljoner nya HRE-aktier till ett nominellt värde av 3 euro per aktie, vilket ledde till ett kapitaltillskott för HRE på 60 miljoner euro och gav SoFFin en ägarandel på 8,65 %. Detta kapitaltillskott godkändes tillfälligt av kommissionen den 13 november 2009.
II.3.1.2 Kapitaltillskott på 2,96 miljarder euro
(30)
Den 2 juni 2009 godkände HRE:s aktieägare ett kapitaltillskott på 2,96 miljarder euro till HRE genom nyemittering av aktier som skulle förvärvas av SoFFin. Därmed ägde SoFFin 90 % av aktierna i HRE. Dessa nyemitterade aktier fördes in i handelsregistret den 8 juni 2009. Detta kapitaltillskott godkändes tillfälligt av kommissionen den 13 november 2009.
II.3.1.3 Kapitaltillskott på 3 miljarder euro
(31)
Det kapitaltillskott som anmäldes den 29 oktober 2009 och som sammanlagt uppgick till 3,0 miljarder euro var uppdelat enligt följande:
a)
Två miljarder euro tillfördes de fria reserverna (freie Rücklagen) i HRE Holding och PBB. Efter tvångsinlösen av minoritetsägarna ägdes HRE helt och hållet av Tyskland/SoFFin.
b)
En miljard euro tillfördes som ett passivt kapitaltillskott till BPP med en vinstberoende kupong på 10 % per år.
(32)
Avtalen om detta kapitaltillskott på 3 miljarder euro undertecknades den 16 november 2009. Kapitaltillskottet godkändes tillfälligt av kommissionen den 13 november 2009.
II.3.1.4 Kapitaltillskott på upp till 1,85 miljarder euro
(33)
Kapitaltillskottet på 1,18 miljarder euro till de fria reserverna (freie Rücklagen) i HRE delades upp i följande två delar:
a)
Ett kapitaltillskott på 1,4 miljarder euro (den delen godkändes tillfälligt av kommissionen den 19 maj 2010 och betalades sedan ut).
b)
Ett kapitaltillskott på upp till 450 miljoner euro. (Denna del godkändes också tillfälligt av kommissionen den 19 maj 2010, förutsatt att vissa omständigheter förelåg (16). Den har ännu inte betalats ut eftersom dessa omständigheter ännu inte har uppstått.)
(34)
Kapitaltillskottet på 1,85 miljarder euro är en del det totala kapitalbehov som fastställs i omstruktureringsplanen för HRE. Av detta kapitaltillskott betalades 1,4 miljarder euro ut för att uppfylla lagstadgade kapitalkrav och få en riskbuffert. Avtalet om detta kapitaltillskott på 1,4 miljarder euro undertecknades den 20 maj 2010. Tyskland förväntar sig att den andra delen av dessa 1,85 miljarder euro, dvs. 450 miljoner euro, kommer att betalas ut under det tredje kvartalet 2011.
II.3.1.5 Kapitaltillskott på 2,08 miljarder euro
(35)
Den 10 september 2010 anmälde de tyska myndigheterna ett kapitaltillskott på upp till 2,13 miljarder euro till HRE. Den 14 juni 2011 förtydligade Tyskland att kapitaltillskottet inte skulle uppgå till 2,13 miljarder euro utan till 2,08 miljarder euro och att detta belopp skulle tillföras FMS-WM. Enligt Tyskland skulle detta kapitaltillskott på 2,08 miljarder euro göras under tredje kvartalet 2011. SoFFin förde dessa 2,08 miljarder euro till HRE Holdings kapitalreserver (Kapitalrücklage) i form av en kapitalfordran (Einlageanspruch), förutsatt att kommissionen godkände detta. HRE Holding förde över denna kapitalfordran till FMS-WM den 1 oktober 2010.
II.3.2 Garantier
II.3.2.1 Garantier på 35 miljarder euro
(36)
Den 13 november 2008 lämnade Tyskland statliga garantier på 35 miljarder euro för att täcka HRE:s refinansieringsbehov Dessa garantier godkändes tillfälligt av kommissionen den 2 oktober 2008.
(37)
Dessa garantier lämnades för en kreditförstärkning på 20 miljarder euro från Deutsche Bundesbank och för garanterade skuldförbindelser på 15 miljarder euro som hade tagits upp av ett konsortium av tyska finansinstitut.
(38)
HRE betalade en garantipremie till staten för garantin på 35 miljarder euro i form av en baspremie och en resultatrelaterad premie. Baspremien bestod av 1 % per år på det s.k. första-förlustgarantibeloppet och 0,5 % per år på det s.k. andra-förlustgarantibeloppet. Den resultatrelaterade premien bestod av 1,25 % per år på första-förlustgarantibeloppet och 0,25 % per år på andra-förlustgarantibeloppet.
II.3.2.2 Garantier på 52 miljarder euro
(39)
Mellan november 2008 och februari 2009 fick HRE garantier på sammanlagt 52 miljarder euro från SoFFin på grundval av Tysklands godkända räddningspaket för bankerna (17).
(40)
HRE betalade en garantiavgift på 0,5 % för de delar av garantin som verkligen utnyttjades för att täcka obligationer och en åtagandeavgift på 0,1 % för de delar som inte utnyttjades.
II.3.2.3 Garanti på 8 miljarder euro
(41)
De garanterade skuldförbindelser som löpte ut den 23 december 2009 ersattes med en SoFFin-garanti på 8 miljarder euro. Kommissionen godkände tillfälligt garantin den 21 december 2009.
(42)
HRE betalade en garantipremie till SoFFin på 0,5 % per år av det garanterade beloppet. För de delar av garantin som inte utnyttjades betalades en åtagandeavgift på 0,1 % per år.
II.3.2.4 Garanti på 10 miljarder euro
(43)
Den 21 december 2009 godkände kommissionen tillfälligt en SoFFin-garanti på 10 miljarder euro med en löptid på högst ett år för att garantera HRE:s likviditetsbehov.
(44)
HRE betalade en garantipremie till SoFFin på 0,5 % per år av det garanterade beloppet. För de delar av garantin som inte utnyttjades betalades en åtagandeavgift på 0,1 % per år.
II.3.2.5 Garanti på 20 miljarder euro
(45)
HRE behövde ytterligare en likviditetsgaranti på 20 miljarder euro på grund av den dåliga utvecklingen på kapital- och terminskontraktsmarknaderna som påverkade HRE tills tillgångarna hade överförts till avvecklingsorganet FMS-WM. Garantin godkändes tillfälligt av kommissionen den 24 september 2010.
(46)
HRE betalade en garantipremie på 0,8 % per år. För den del av garantin som inte utnyttjades betalades en åtagandeavgift på 0,1 % per år.
II.3.2.6 Garanti på upp till 20 miljarder euro
(47)
Det behövdes en avvecklingsgaranti på upp till 20 miljarder euro på grund av de återstående osäkra faktorerna i fråga om de tekniskt komplicerade förfarandena i samband med överföringen av tillgångarna till avvecklingsorganet. Garantin godkändes tillfälligt av kommissionen den 24 september 2010.
(48)
HRE betalade en garantipremie till SoFFin på 0,8 % per år. För den del av garantin som inte utnyttjades betalades en åtagandeavgift på 0,1 % per år.
II.3.3 Överföring av tillgångar till avvecklingsorganet
(49)
Den 10 september 2010 anmälde Tyskland också överföringen av ett nominellt belopp på cirka 210 miljarder euro i tillgångar och 280 miljarder euro i derivat till avvecklingsorganet FMS-WM. FMS-WM bildades genom ett styrelsebeslut av den 8 juli 2010 enligt den tyska Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [lagen om marknadsstabiliseringsfonden, FMStFG] (§ 8a i FMStFG). Avvecklingsorganet förvaltar de tillgångar och derivat från HRE-gruppen som det har tagit över för att de var icke-strategiska eller innebar en oacceptabel risk eller finansieringskostnad. FMS-WM är oberoende av HRE och omfattas av ett åtagande från SoFFin om kompensation för förluster (Verlustausgleichspflicht). FMS-WM saknar dock banktillstånd. Därför kunde flera av HRE:s tillgångar endast överföras syntetiskt och en rad olika överföringsmekanismer utformades beroende på de olika omständigheterna för att åstadkomma en liknande kapitallättnad för PBB och HRE-gruppen.
(50)
Överföringen godkändes tillfälligt av kommissionen den 24 september 2010. Genom åtgärden överfördes icke-strategiska och osäkra tillgångar som statsobligationer eller nödlidande fastighetslån (eller, som beskrivs i skäl 49, endast deras lagstadgade kapitalanvändning) till ett företag med statlig uppbackning som skulle avvecklas under ett antal år. Överföringen av icke-strategiska tillgångar omfattade också tillgångar som inte kunde användas som säkerhet för täckta obligationer.
(51)
Överföringen verkställdes den 30 september 2010. Då hade den portfölj som öronmärkts för överföringen ett bokfört värde på 173 miljarder euro till följd av avskrivningar. I enlighet med kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar) (18) anlitade kommissionen utomstående experter för att få hjälp att värdera portföljen och avgöra andelen stöd samt bedöma huruvida och i vilken omfattning överföringen hade värderats högre än portföljens verkliga ekonomiska värde. I enlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar anlitade även Tyskland en utomstående expert för att göra en oberoende värdering.
(52)
Portföljen omfattade cirka 30 miljarder euro i kommersiella fastighetslån som är geografiskt spridda och främst består av finansiering av kontorsbyggnader och köpcenter. De har förhållandevis kort löptid (tre år), men låg kreditkvalitet.
(53)
Den icke-kommersiella fastighetsdelen i portföljen omfattade finansiering av den offentliga sektorn eller obligationer och lån till offentliga organ eller samhällsnyttiga tjänster. Huvuddelen av den verksamheten utgjordes av standardobligationer (obligationer av typen plain vanilla), men den omfattade också 31 miljarder euro i strukturerade kreditinstrument. Kvaliteten på tillgångarna i den här delen av portföljen var betydligt högre än i den del som bestod av kommersiella fastighetslån. På grund av deras långa löptider och eftersom marknadskreditspreaden hade ökat sedan förvärvet, hade säkerheternas värde dock minskat avsevärt räknat i marknadspris.
(54)
Kommissionens experter konstaterade att i motsats till vissa andra statliga stödärenden var kategorierna med de sammansatta kommersiella fastighetslånen och strukturerade kredittillgångarna (som främst bestod av värdepapper med bakomliggande studentlån, värdepapper med bakomliggande offentliga tillgångar samt 5 miljarder euro i en investering i en totalavkastningsswapp) i stort sett säkra. De räknade med att de kategorierna endast skulle ge begränsade förluster, även om deras skattning låg högre än den som gjorts av Tysklands experter, främst på grund av värderingen av kontanta säkerheter (cash bonds) i Halcyon- och Pegasusstrukturerna samt den negativa basen och de implicita finansieringskostnaderna i totalavkastningsswapparna. Överföringen av plain vanilla-obligationerna gjordes däremot till ett swappvärde som låg nära paritet, vilket var betydligt högre än deras verkliga ekonomiska värde. Dessutom tillhörde obligationerna marknader som inte var särskilt osäkra, varför deras verkliga ekonomiska värde borde ligga nära marknadsvärdet. Därför konstaterade kommissionens experter att det verkliga ekonomiska värdet på den delen av portföljen borde vara betydligt lägre än det värde till vilket HRE överförde den till FMS-WM.
(55)
När det gällde derivatportföljen höll kommissionens experter i stort sett med de resultat som Tysklands experter hade kommit fram till. Dessutom bedömde de att kreditriskens motvärde var något högre än vad Tysklands experter ansåg och infogade några resultat från sitt stickprov samt en avgift för allmän operativ risk som motiverades av försiktiga antaganden i samband med övergripande brister i risksäkringens effektivitet.
(56)
Slutsatserna från kommissionens experter sammanfattas i tabellen.
(miljarder euro)
Portfölj
Nominellt värde
Överföringsvärde (ÖV)
Δ Verkligt ekonomiskt värde (REV) - ÖV
(Tysklands siffror)
Δ REV - ÖV
(kommissionens experters siffror)
Skillnad
(kommissionen/Tyskland)
Obligationer
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturerade krediter
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kommersiella fastighetslån
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Andra lån
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivat
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Summa
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Det stödbelopp som i enlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar inte på förhand är förenligt med den inre marknaden (dvs. differensen mellan det verkliga ekonomiska värdet och överföringsvärdet) uppgår därför enligt experterna till omkring 16,2 miljarder euro. Det sammanlagda stödet, dvs. differensen mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet, är svårt att fastställa eftersom det saknas lätt tillgängliga marknadspriser för portföljens lånedel. Det extrema antagandet att marknadsvärdet på låneboken är noll skulle innebära ett sammanlagt stöd på 90 miljarder euro. Om man antar att handeln med lånen skulle ske på samma sätt som den med likvida obligationer med liknande löptid och kreditkvalitet skulle det sammanlagda stödet bli cirka 20 miljarder euro.
II.4 Grunder för att inleda och utvidga den fördjupade undersökningen
(58)
Den 7 maj 2009 inledde kommissionen en fördjupad undersökning av de statliga stödåtgärderna för HRE, framför allt på grund av tvivel beträffande HRE:s bärkraft, särskilt mot bakgrund av HRE:s strategi och behov i fråga refinansiering. I den första omstruktureringsplan som överlämnades till kommissionen den 1 april 2009 nämndes enbart externa faktorer som orsak till HRE:s finansiella problem och man satte som mål att minska balansräkningen med endast 25 % vilket innebar att behovet av refinansiering fortfarande skulle ha varit stort. HRE tänkte minska gruppens balansräkning genom att sälja tillgångar på marknaden, inte genom att överföra dem till ett avvecklingsorgan. En av de kärnverksamheter som beskrivs i omstruktureringsplanen var budgetfinansieringsverksamhet, som ger låga marginaler, och planen innehöll mycket lite information om frågor som är avgörande för omstruktureringen, t.ex. ändring och integrering av it-systemen. I det skedet tvivlade kommissionen också på att tillräckliga åtgärder hade vidtagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen och fördela bördorna.
(59)
Den 13 november 2009 utvidgades den fördjupade undersökningen av följande skäl:
a)
De ytterligare statliga stödåtgärderna för HRE i form av ett kapitaltillskott på 2,96 miljarder euro (se skäl 30), ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro (se skälen 31 och 32), en garanti på 8 miljarder euro (se skälen 41 och 42), en garanti på 10 miljarder euro (se skälen 43 och 44) samt en garanti på 2 miljarder euro (19) för refinansiering av en eventuell avvecklingslösning och kapitaltillskott på sammanlagt 4 miljarder euro (fördelat på det kapitaltillskott på 1,85 miljarder euro som avses i skälen 33 och 34 och det kapitaltillskott på 2,08 miljarder euro som diskuteras i skäl 35) måste behandlas.
b)
Kommissionen tvivlade på att omstruktureringsåtgärderna var förenliga med kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (20) (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet).
(60)
Den 24 september 2010 utvidgades den fördjupade undersökningen ännu en gång av följande skäl:
a)
De ytterligare statliga stödåtgärderna för HRE, dvs. en garanti på 20 miljarder euro (se skälen 45 och 46), en ytterligare garanti på upp till 20 miljarder euro (se skälen 47 och 48) och överföringen av tillgångar till ett avvecklingsorgan (se skälen 49-57) måste behandlas.
b)
Kommissionen tvivlade på att åtgärden i form av övertagande av värdeminskade tillgångar var förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar, särskilt i fråga om insyn, värdering, fördelning av bördor och ersättning. Kommissionen hade dessutom konstaterat att omstruktureringsplanen hade brister när det gällde att visa återställande av lönsamhet, korrekt ansvarsfördelning och tillfredsställande åtgärder för att minska snedvridningen av konkurrensen.
II.5 Omstruktureringsplanens viktigaste delar
(61)
Den 1 april 2009 anmälde Tyskland ett första utkast till omstruktureringsplan för HRE och efter flera ändringar överlämnades den slutliga versionen av planen den 14 juni 2011. Om inte annat anges avser alla hänvisningar till omstruktureringsplanen i resten av detta beslut denna slutliga version av den 14 juni 2011.
(62)
Enligt omstruktureringsplanen ska HRE, som har befriats från sina gamla osäkra tillgångar med ett nominellt värde på 210 miljarder euro genom en överföring till avvecklingsorganet FMS-WM, ändra sin affärsverksamhet på ett sådant sätt att dess huvudbank PBB kan bedriva sin verksamhet på grundval av en stabil finansieringsstrategi och bättre interna kontrollsystem. Bankens fortsatta verksamhet kommer att vara betydligt mindre än före krisen, oavsett om detta mäts i balansräkningens storlek, volymen nya affärer, antalet anställda, filialnätet eller den geografiska omfattningen.
(63)
Jämfört med läget före krisen motsvarar PBB:s strategiska balansräkning vid utgången av 2011, justerad för poster som är under avveckling eller har överförts syntetiskt till FMS-WM, cirka 15 % av HRE:s balansräkning. Ny verksamhet inom fastighetsfinansiering kommer t.ex. att minskas till ungefär 30 % av nivån före krisen (HRE:s nya affärsverksamhet inom kommersiell fastighetsfinansiering uppgick 2007 till 32,1 miljarder euro). Antalet anställda har minskats med cirka 30 % och alla som satt i HRE:s ledning före krisen har bytts ut. Över 30 ägarintressen, varav en tredjedel utanför Europa, har redan avyttrats, likviderats eller är i likvidation just nu. Ungefär 26 av 32 filialer har stängts. Dessutom har ett flerårigt gruppövergripande omvandlingsprojekt kallat ”New Evolution” inletts med en budget på cirka 180 miljoner euro för att förbättra och integrera it-systemen.
(64)
PBB kommer att behålla två strategiska verksamhetsområden, dvs. fastighetsfinansiering och finansiering av offentliga investeringar. Båda verksamhetsområdena är inriktade på tillgångar som är lämpliga för tyska täckta obligationer, antingen i form av tyska hypoteksobligationer (Hypothekenpfandbriefe) eller i form av tyska offentliga obligationer (öffentliche Pfandbriefe). Alla andra verksamheter, särskilt budgetfinansiering, infrastrukturfinansiering, kapitalmarknadsverksamhet och tillgångsförvaltningsverksamhet, kommer att avslutas.
(65)
För HRE:s två andra dotterföretag ser planerna ut som följer: DEPFA Bank plc ska avvecklas från och med dagen för anmälan av detta beslut och kommer inte att generera någon ny verksamhet. Detsamma gäller för bankens dotterföretag. HRE Finance är i likvidation och bedriver heller inte någon ny verksamhet.
(66)
Tyskland hävdar att det grundläggande beslutet om att följa en mer konservativ kommersiell strategi och fokusera på tyska täckta obligationer som främsta refinansieringskälla innebär att låneverksamhetens kvalitet kommer att förbättras, eftersom den omfattas av Pfandbriefgesetz [obligationslagen], som innehåller särskilda krav på förvaltning, övervakning och kontroll av risker samt bestämmelser om skyddsåtgärder som t.ex. begränsning av belåningsgraden. Denna finansieringsstrategi innebär en avsevärd minskning av HRE:s tidigare beroende av interbankpenningmarknaden, som i framtiden endast kommer att behövas för lagringsperioden före emission av täckta obligationer.
III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(67)
Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter, vilka sammanfattas nedan.
a)
Sammanfattning av synpunkterna från Verband deutscher Pfandbriefbanken (nedan kallat VdP) (november 2009):
-
VdP är övertygat om att en affärsmodell som är inriktad på verksamhet som är lämplig för obligationer är lovande och kan säkra långsiktig bärkraft och lönsamhet i en bank utan statliga garantier.
b)
Sammanfattning av synpunkterna från Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds menar att det statliga stödet inkräktar på vissa aktieägares rättigheter, att SoFFins planerade förvärv av samtliga aktier i HRE genom uteslutning av minoritetsägarna (tvångsinlösen) är ytterligare statligt stöd, att tvångsinlösen inte är ett ändamålsenligt stöd och att det strider mot principen om fri rörlighet för kapital.
c)
Sammanfattning av synpunkterna från Heisse Kursawe Eversheds (februari 2010):
-
Vidare anser Heisse Kursawe Eversheds att utestängningen av minoritetsägarna från HRE (tvångsinlösen) är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 och följande i EUF-fördraget, att sådant statligt stöd inskränker den fria rörligheten för kapital och att statligt stöd till HRE endast bör vara tillåtet om HRE kommer att drivas vidare på grundval av en hållbar omstruktureringsplan.
d)
Sammanfattning av synpunkterna från Bohdan Kalwarowskyj (februari 2010):
-
Bohdan Kalwarowskyj anser på grundval av den värderingsdokumentation för HRE som presenterades i samband med tvångsinlösen den 5 oktober 2009 att det är uppenbart att HRE kommer att bli bärkraftigt och lönsamt samt att SoFFin samarbetar med HRE för att försöka sänka företagets värde.
IV. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND OM SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA PARTER
(68)
Den 24 mars 2010 tog kommissionen emot kommentarer från Tyskland om synpunkterna från berörda parter.
a)
Sammanfattning av kommentarerna om Verband deutscher Pfandbriefbanken (VdP):
-
Tyskland menar att VdP:s synpunkter bekräftar att HRE:s planerade affärsmodell bygger på trovärdiga antaganden.
b)
Sammanfattning av kommentarerna om Heisse Kursawe Eversheds:
-
Tyskland anser att tvångsinlösen inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Eftersom tvångsinlösen inte är statligt stöd är frågan om huruvida det föreligger någon inskränkning av principen om fri rörlighet för kapital (vilket det inte gör enligt Tyskland) inte relevant.
c)
Sammanfattning av kommentarerna om Bohdan Kalwarowskyj:
-
Tyskland håller med Bohdan Kalwarowskyj om att HRE:s långsiktiga bärkraft kommer att vara tryggad genom de planerade omstruktureringsåtgärderna.
V. TYSKLANDS STÅNDPUNKT
(69)
Tyskland godtar att åtgärderna är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(70)
För att se till att den affärsmodell som beskrivs i omstruktureringsplanen genomförs samt att bördorna fördelas på ett tillfredsställande sätt och att snedvridningen av konkurrensen begränsas till vad som är absolut nödvändigt, gjorde Tyskland den 15 juni 2011 ett antal åtaganden (21) som kan sammanfattas på följande sätt:
a) Genomförandet av omstruktureringsplanen och åtagandena: Tyskland ska se till att omstruktureringsplanen i sin slutliga version och åtagandena genomförs i sin helhet.
b) Åtagandenas varaktighet: Åtagandena är i princip giltiga till och med utgången av omstruktureringsperioden, dvs. den 31 december 2015. Åtagandena i fråga om DEPFA Bank plc och dess dotterföretag kommer emellertid i princip att upphöra så snart DEPFA Bank plc har återprivatiserats, om detta inträffar först. Tyskland kommer i så fall att anmäla försäljningen i förhand till kommissionen och inte fullfölja försäljningen innan kommissionen har godkänt den, om detta sker före den 31 december 2013. Åtagandena för PBB kommer att upphöra så snart PBB har återprivatiserats, men under alla omständigheter först efter den 31 december 2013.
c) Affärsområden: Tyskland ska se till att endast PBB kommer att bedriva ny affärsverksamhet och detta enbart inom två affärsområden, dvs. fastighetsfinansiering och finansiering av offentliga investeringar. All verksamhet inom andra områden kommer att upphöra (portföljen med budgetfinansiering kommer att ligga kvar i PBB:s balansräkning, men vara under avveckling) och alla andra enheter inom HRE-gruppen kommer att upphöra med sin affärsverksamhet.
d) Återprivatisering av PBB: Tyskland ska återprivatisera PBB så snart som möjligt och senast den 31 december 2015.
e) Begränsning av PBB:s tillväxt: Tyskland ska se till att PBB:s tillväxt ligger inom fastställda gränser, mätt i form av balansräkningens storlek samt mängden ny affärsverksamhet.
f) Avvecklingsorgan: Tyskland ska se till att PBB efter den 30 september 2013 inte tillhandahåller vare sig tillgångsförvaltningstjänster eller refinansieringstjänster till avvecklingsorganet FMS-WM och att dessa tjänster ur organisatorisk synvinkel kan övertas av tredje parter.
g) Närvaro på marknaden: Tyskland ska se till att PBB endast arbetar upp nya verksamhetsområden inom följande geografiska marknader:
i)Fastighetsfinansiering:
-
Kärnmarknader: (22) Tyskland, Storbritannien, Frankrike och Spanien.
-
Ytterligare marknader: Sverige, Polen, Tjeckien, Belgien, Nederländerna Luxemburg, Österrike, Schweiz, Danmark, Finland, Norge, Slovakien och Ungern.
ii)Finansiering av offentliga investeringar:
-
Kärnmarknader: Tyskland, Frankrike, Spanien och Italien.
-
Ytterligare marknader: Schweiz, Österrike, Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Sverige, Norge, Danmark, Finland, Belgien, Nederländerna, Luxemburg och Förenade kungariket.
h) Ersättning för att använda avvecklingsorganet: Tyskland ska se till att HRE inom gränsen för sin förmåga ska betala en lämplig ersättning för att använda avvecklingsorganet FMS-WM. Framför allt ska Tyskland se till att Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (FMSA) beordrar HRE att betala 1,59 miljarder euro till FMS-WM, antingen direkt eller via sina dotterföretag. I princip ligger detta betalningsansvar på de dotterföretag till HRE som har överfört tillgångar till avvecklingsorganet och har en kärnkapitalkvot på minst 15 %. PBB ska behålla och ackumulera vinster för att betala tillbaka det passiva kapitaltillskottet.
i) Begränsningar av kupongbetalningar och vinstfördelning: Tyskland ska se till att HRE och dess dotterföretag inom lagliga gränser avstår från kupongbetalningar och andra former av vinstfördelning.
j) Begränsningar i fråga om återbetalningar: Tyskland ska se till att HRE och dess dotterföretag avstår från att betala tillbaka befintliga finansiella instrument.
k) Förbud mot förvärv: Tyskland ska se till att HRE och dess dotterföretag inte förvärvar andra företag under omstruktureringsperioden.
l) Åtaganden i fråga om HRE:s och PBB:s it-system: Tyskland ska se till att projektet för att förbättra bankens it-system genomförs i sin helhet.
m) Åtagande om riskjusterad avkastning på kapital: Tyskland ska se till att PBB:s strategiska nya affärsverksamhet inte utfärdar några nya lån med en riskjusterad avkastning på kapital (Raroc) som är lägre än 10 % transaktion för transaktion.
n) Övervakningsförvaltare: Tyskland ska se till att omstruktureringsplanen och alla åtaganden genomförs korrekt och att genomförandet övervakas kontinuerligt av en tillräckligt kvalificerad övervakningsförvaltare.
VI. BEDÖMNING AV STÖDET
VI.1 Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget och potentiella stödmottagare
(71)
De olika åtgärderna i fråga vidtogs antingen av Tyskland direkt eller av SoFFin, en enhet som har inrättats och kontrolleras av den tyska regeringen och därmed omfattar statliga medel. Åtgärderna ger HRE en selektiv fördel eftersom den ger företaget möjlighet att skaffa nytt kapital och garantier sant att utnyttja åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar på bättre villkor än vad banken normalt skulle ha fått på marknaden. HRE är en internationellt verksam bank som konkurrerar med andra banker i Tyskland och i andra länder. Av samma skäl som angivits i kommissionens tidigare beslut om HRE (23) är åtgärderna därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(72)
Inom HRE-gruppen är det endast PBB (och dess dotterföretag) som bedriver ny ekonomisk verksamhet och därmed är aktiv på marknaderna. PBB kan alltså betraktas som den enhet som fortsätter det f.d. HRE:s verksamheter (om än i begränsad omfattning, vilket beskrivs i skäl 63). Alla andra enheter i HRE-gruppen (dvs. DEPFA Bank plc och dess dotterföretag och HRE Finance i.L.) är under avveckling och deras verksamheter är begränsade till vad som krävs för att göra en ordnad avveckling, men de skapar inga nya affärsverksamheter.
(73)
Slutmålet för och effekten av samtliga stödåtgärder (oavsett om de formellt har beviljats HRE, HRE Holding, PBB eller DEPFA Bank plc) är att göra det möjligt för PBB att fortsätta att vara verksam på marknaderna. Det är alltså PBB:s fortsatta närvaro på marknaderna som snedvrider konkurrensen. DEPFA Bank plc kan (precis som FMS-WM) betraktas som ett rent avvecklingsorgan för tillgångar som av olika anledningar inte överfördes till FMS-WM (avvecklingsenheten eller bad bank). Banken kommer att realisera sina tillgångar allt eftersom de förfaller genom att sälja dem på marknaden, men den kommer inte att skapa någon ny affärsverksamhet från och med anmälan av detta beslut (24).
(74)
PBB är därmed den ekonomiska fortsättningen av HRE och betraktas i enlighet med kommissionens beslutspraxis (25) som stödmottagare, varför den fortsatta bedömningen av stödets förenlighet med den inre marknaden kommer att inriktas på PBB.
(75)
När det gäller Heisse Kursawe Eversheds åsikt att tvångsinlösen är statligt stöd konstaterar kommissionen att kapitaltillskotten till HRE visserligen är statligt stöd, men att tvångsinlösen av minoritetsägare (dvs. förvärv mot betalning av dessa aktieägares aktier) inte i sig inbegriper statligt stöd eftersom det inte ger banken någon fördel som kan hänföras till statliga medel. Tvångsinlösen omfattade en betalning från staten till minoritetsägarna men detta fick ingen ekonomisk effekt för HRE. Ur HRE:s perspektiv var det endast ägarstrukturen som ändrades. Därför behöver frågan om huruvida tvångsinlösen strider mot fördragets bestämmelser om fri rörlighet för kapital inte bedömas i det här beslutet.
VI.2 Stödets förenlighet med den inre marknaden
VI.2.1 Tillämpning av artikel 107.3 b i EUF-fördraget
(76)
Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget får stöd betraktas som förenligt med den inre marknaden om det avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Om en systemviktig bank kollapsar kan detta påverka finansmarknaderna direkt och indirekt påverka hela ekonomin i en medlemsstat, varför kommissionen med hänsyn till det fortsatt sårbara läget på finansmarknaden för närvarande baserar sin bedömning av statliga stödåtgärder inom banksektorn enligt lagstiftningen om statligt stöd på den bestämmelsen.
(77)
Kommissionen har inga skäl att betvivla Tysklands bedömning av HRE som en systemviktig bank, särskilt med tanke på bankens tidigare position på den tyska obligationsmarknaden, den ursprungliga storleken på HRE:s balansräkning och mängden derivat som HRE tidigare hade.
(78)
Kommissionen noterar att HRE har tagit emot undsättningsstöd som kommissionen har funnit vara förenligt med den inre marknaden, men detta stöd måste nu bedömas i syfte att avgöra om det kan betraktas som omstruktureringsstöd som är förenligt med den inre marknaden. Därför måste kommissionen nu bedöma om dessa åtgärder och alla ytterligare åtgärder, dvs. garantierna på 52 miljarder euro och kapitaltillskottet på 2,08 miljoner euro är förenliga med den inre marknaden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar och omstruktureringsmeddelandet.
VI.2.2 Bedömning på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar
(79)
Alla överföringar av tillgångar till ett avvecklingsorgan måste ske i enlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar. I omstruktureringsmeddelandet anges dessutom tydligt att en ändamålsenlig ersättning för varje statligt ingripande generellt är ett av de bästa sätten att begränsa snedvridningen av konkurrensen, eftersom det begränsar det statliga stödbeloppet. Det kan också krävas en begränsning av bankens expansion inom vissa verksamhetsområden eller geografiska områden, t.ex. genom marknadsinriktade åtgärder som särskilda kapitalkrav där marknaden skulle försvagas av direkta begränsningar för expansion eller för att begränsa moralrisken.
(80)
När det gäller möjligheten att godkänna tillgångar som är öronmärkta för överföring anges i punkt 34 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att de tillgångstyper som väljs för åtgärder för värdeminskade tillgångar måste väljas på ett pragmatiskt och flexibelt sätt. Kommissionen har visat denna flexibilitet i andra statliga stödärenden och godkänt överföring av tillgångar som i strikt bemärkelse inte har varit hotade, men som har varit icke-strategiska med hänsyn till de djupgående ändringarna av den berörda bankens affärsmodell.
(81)
För att banken lättare ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten och för att hindra eventuella intressekonflikter är det enligt punkt 46 i meddelandet om värdeminskade tillgångar nödvändigt att försäkra sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt. Kommissionen förstår att det, särskilt av tekniska skäl, inte var möjligt att omedelbart kapa banden mellan PBB och FMS-WM när avvecklingsorganet bildades. Den situationen måste dock lösas så snabbt som möjligt. Därför har Tyskland gjort ett åtagande om att PBB ska se till att de aktuella tjänsterna blir fullständigt organisatoriskt oberoende och att PBB inte längre kommer att tillhandahålla dem till FMS-WM efter den 30 september 2013.
(82)
När det gäller värderingen och fördelningen av bördor konstateras i punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att en korrekt ersättning ingår i kravet på delning av bördan. I enlighet med bilaga IV till meddelandet om värdeminskade tillgångar kommer kommissionen att se till att prissättningen av övertagandet av osäkra tillgångar omfattar ersättning till staten som på ett tillfredsställande sätt tar hänsyn till riskerna för framtida förluster utöver vad som förutses vid beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet. Bedömningen av den nödvändiga ersättningen för det minskade kapitalkravet kommer i enlighet med kommissionens beslutspraxis om åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar (26) att baseras på en överföring av det verkliga ekonomiska värdet, även om detta är lägre än överföringsvärdet.
(83)
Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar bör överföringsvärdet motsvara tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Om medlemsstaterna anser att det för att undvika teknisk insolvens är nödvändigt att använda ett överföringsvärde som är högre än tillgångarnas verkliga värde, är detta godtagbart endast om man dessutom genomför en genomgripande omstrukturering och inför villkor som gör det möjligt att kräva tillbaka det extra stödet i ett senare skede, t.ex. genom klausuler om återbetalning.
(84)
På grundval av detta drar kommissionen slutsatsen att skillnaden mellan det verkliga ekonomiska värdet och överföringsvärdet, som ska betalas tillbaka i ett senare skede och som fastställdes med stöd av kommissionens oberoende experter, är 16,2 miljarder euro och innebär att det krävs en särskilt grundlig omstrukturering och nedskärning av banken. Det krävs ingen ytterligare ersättning enligt punkt 21 i meddelandet om värdeminskade tillgångar eftersom åtgärden efter ett förhandskapitalavdrag på 16,2 miljarder euro inte innebär någon ytterligare kapitallättnad (27).
(85)
Kommissionen noterar att Tyskland inte uttryckligen har föreskrivit att detta belopp ska återbetalas, men att Tyskland har infört bestämmelser som gör det möjligt att återkräva så mycket som möjligt av det. Bestämmelserna omfattar följande:
a)
En villkorad betalning på 1,59 miljarder euro från HRE till avvecklingsorganet.
b)
PBB ska använda innehållna vinster för att ersätta Tysklands passiva kapitaltillskott.
c)
När betalningen på 1,59 miljarder euro är fullgjord ska undergruppen DEPFA Bank plc (dvs. moderföretag och samtliga dotterföretag) betala en lämplig ersättning till Tyskland för det statliga stödet.
d)
HRE har förstatligats, men Tyskland har för avsikt att återprivatisera PBB, vilket innebär att Tyskland kommer att få intäkterna från varje efterföljande återprivatisering. Eftersom staten har tagit över ägandet av banken och nu tänker återprivatisera den kan man också hävda att staten kommer att försöka att återvinna så mycket som möjligt av sina bidrag och att tidigare aktieägare har bidragit i tillräckligt hög grad.
Dessutom är den föreslagna omstruktureringen mycket långtgående och omfattar en dramatisk nedskärning av den sanerade kärnbanken, till ungefär 15 % av HRE:s storlek i slutet av 2008. Tillsammans med åtagandena om begränsning av tillväxten, begränsningar av produktutbudet, företagsstyrning och återprivatisering genom en offentlig upphandling, kan omstruktureringspaketet i sin helhet anses vara tillräckligt långtgående i den mening som avses i meddelandet om värdeminskade tillgångar.
(86)
Kommissionen noterar också att de farhågor den hyste i fråga om Tysklands och HRE:s vilja och förmåga att skapa full insyn i efterhand och offentliggöra de osäkra tillgångarna har skingrats av de omfattande upplysningar som en särskild arbetsgrupp inom banken har lämnat. Dessutom har HRE, delvis på kommissionens begäran, låtit granska sina datamängder för att kontrollera deras enhetlighet och kvalitet, vilket har underlättat den slutliga bedömning som gjorts av kommissionens experter. Tyskland och PBB har också åtagit sig att göra stora förbättringar i riskförvaltningen och rapporteringssystemen för att skingra kommissionens farhågor i fråga om eventuella luckor i beslutsstödsystemen i framtiden.
VI.2.3 Förenlighet med omstruktureringsmeddelandet
(87)
I omstruktureringsmeddelandet fastställs vilka regler för statligt stöd som ska tillämpas på omstruktureringen av finansinstitut under den rådande krisen. Där anges att för att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste omstruktureringen av ett finansinstitut under den rådande krisen leda till att det berörda företagets långsiktiga lönsamhet återställs, omfatta ett tillräckligt stort eget bidrag från mottagaren (ansvarsfördelning) samt innehålla tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen (28).
(88)
Storleken på de kapitaltillskott som redan har beviljats, det kapitaltillskott som fortfarande planeras samt det statliga stöd som följer av tillgångsöverföringen motsvarar tillsammans mer än 20 % av HRE:s riskviktade tillgångar före krisen.
VI.2.3.1 Återställning av PBB:s långsiktiga lönsamhet
(89)
Tyskland lämnade i enlighet med avsnitt 2 i omstruktureringsmeddelandet in en omfattande och detaljerad omstruktureringsplan där orsakerna till HRE:s ekonomiska svårigheter identifieras och affärsmodellen beskrivs ingående.
(90)
Omstruktureringsplanen och de kompletterande upplysningar som överlämnats av Tyskland visar att HRE:s svårigheter framför allt berodde på
a)
HRE:s status, särskilt statusen för dotterföretaget DEPFA Bank plc, som en rent penning- och kapitalmarknadsfinansierad bank utan franchisefinansiering, som innebar att den var kraftigt beroende av en intakt interbankkapitalmarknad, vilken för en tid paralyserades fullständigt efter Lehman Brothers kollaps,
b)
ett problem med gamla åtaganden för tillgångar som inte ger tillfredsställande avkastning på investeringen om deras verkliga riskprofil beaktas, och
c)
att HRE var resultatet av en sammanslagning av flera mindre banker med olika it-system som inte var integrerade i ett övergripande, samordnat riskhanteringssystem.
(91)
Som beskrivs ovan är avsikten med omstruktureringen och de planerade åtgärderna, som främst gäller bankens finansiering och interna kontrollsystem, att se till att de likviditetsproblem som hotade att driva banken i konkurs inte kan uppstå igen. Omstruktureringsplanen är mycket specifikt utformad för att lösa de viktigaste problemen genom att fokusera på ett mer stabilt, obligationsbaserat koncept, avsevärt minska bankens tidigare beroende av interbankkapitalmarknaden, förbättra och integrera bankens it-system och minska den geografiska omfattningen, filialnätet och verksamhetens storlek i absoluta tal. Att avsluta andra verksamheter och behandla dem som en avvecklingsportfölj i PBB:s balansräkning är ett logiskt komplement till det konceptet.
(92)
PBB:s två återstående verksamhetsområden kommer alltså enbart att inriktas på tillgångar som är godtagbara för tyska täckta obligationer, antingen i form av hypoteksobligationer (Hypothekenpfandbriefe) eller offentliga obligationer (öffentliche Pfandbriefe). Argumentet att en mer konservativ kommersiell strategi av det slaget skulle leda till ökad kvalitet i låneverksamheterna är trovärdigt, särskilt med tanke på de särskilda kraven i den tyska obligationslagen på förvaltning, övervakning och riskkontroll samt dess skyddsmekanismer, t.ex. gränser för belåningsgraden.
(93)
I skäl 92 i beslutet av den 24 september 2010 om utvidgning av förfarandet (se skäl 15 i det här beslutet) uttryckte kommissionen tvivel beträffande bankens förmåga att åstadkomma tillräckliga marginaler i sina kommande affärsverksamheter, särskilt inom den offentliga sektorn, som utmärks av låga marginaler. Vissa av HRE:s tidigare finansieringsverksamheter inom offentlig sektor - finansiering av offentliga investeringar - kommer att fortsätta. Dessa verksamheter kommer dock endast att gälla finansiering av produkter som är knutna till investeringar av kunder från den offentliga sektorn. De kan alltså särskiljas från budgetfinansieringsverksamhet, dvs. finansiering utan åtaganden av offentliga myndigheter, som präglas av särskilt låga marginaler. I den justerade affärsmodellen ska budgetfinansieringsverksamhet med låg marginal upphöra (de motsvarar cirka 75 % av de tidigare finansieringsverksamheterna för offentlig sektor) och den portfölj som blir resultatet försätts i avvecklingsläge i PBB:s balansräkning, vilket innebär att kommissionens farhågor skingras. Tysklands åtagande om att se till att PBB i sin strategiska nya verksamhet inte kommer att ta upp nya lån vars riskjusterade avkastning på kapital är lägre än 10 % på enskild transaktionsbasis bidrar dessutom till att skingra dessa farhågor.
(94)
Kommissionen konstaterar också att man genom att behålla finansieringen av offentliga investeringar kan lindra marknadsaktörers och kreditvärderingsinstituts farhågor angående bristen på diversifiering hos banker som begränsar sina verksamheter till en enda affärsverksamhet (s.k. monolinebanker) och därför blir alltför beroende av ett enda affärsområde. Med två affärsområden, med eventuellt olika konjunkturcykler, bör PBB kunna skapa stabilare och mer förutsägbara intäkter och få den synlighet som krävs bland institutionella investerare.
(95)
Omstruktureringskonceptet kommer att leda till en tydligare organisationsstruktur, eftersom perifera verksamheter som kapitalmarknader och tillgångsförvaltning kommer att avslutas samtidigt som filialnätet kommer att minskas betydligt. Ett stort antal kontor har redan stängts och enligt den mer detaljerade och regionala affärsmodellen kommer fyra av dem (Berlin, Hamburg, Rhein/Ruhr-området och Stockholm) att öppnas på nytt.
(96)
Omstruktureringsplanen säkerställer att PBB inte kommer att öka sin närvaro på marknaden alltför mycket. Ett tak sätts för ny utlåning inom båda affärsområdena. Inom sina respektive kärnmarknader siktar PBB på marknadsandelar på 1-2 % för sin verksamhet inom finansiering av offentliga investeringar och 2-6 % för sin verksamhet inom kommersiell fastighetsfinansiering.
(97)
Kommissionen konstaterar att banken har börjat åtgärda svagheterna i sitt it-system som i början var ganska heterogent och hade allvarliga brister, särskilt i fråga om funktionerna och tillämpningarna för riskhantering. År 2009 startade HRE ett flerårigt gruppomfattande projekt kallat ”New Evolution” som har en budget på cirka 180 miljoner euro för att göra om it-systemet. Projektet kommer att sätta olika förbättringar i drift i sex på varandra följande omgångar. Projektet omfattar bl.a. operativa förbättringar, som konsolidering av kredithanteringssystemen, förbättringar i fråga om riskhantering inom it-systemet när det gäller kredit-, marknads- och likviditetsrisk, standardisering av front office-systemen samt förbättring av informationens och uppgifternas tillförlitlighet, detaljnivå och kvalitet. Den information som har lämnats om innehållet och framstegen i it-utvecklingsprocessen tyder på att de ursprungliga problemen har hanterats tillfredsställande och kan lösas i den utsträckning som krävs under PBB:s omstruktureringsperiod. Kommissionen anser att det nya it-systemet kommer att vara en fungerande och effektiv plattform för snabb och försiktig riskhantering som är ändamålsenlig för affärsprocesserna. Därför är det mycket viktigt att systemet införs i sin helhet.
(98)
PBB:s likviditet, solvens och lönsamhet (29) används som huvudindikatorer på bankens bärkraft och bedöms både i ett grundscenario och i ett stresscenario (30).
(99)
Enligt omstruktureringsplanen ska PBB inte längre få statliga garantier för sin refinansiering. PBB fortsätter dock att vara ett penning- och kapitalmarknadsfinansierat institut utan franchisefinansiering. Denna situation mildras dock av PBB:s strategi för att minska den mängd finansiering utan säkerhet som krävs och i stället emittera täckta obligationer, som betraktas som en mer stabil finansieringskälla.
(100)
Eftersom akut likviditetsunderskott var en av de viktigaste orsakerna till HRE:s problem som i slutänden ledde till att det behövdes statligt stöd föreskrivs i omstruktureringsplanen att det ska finnas en tillräckligt stor kontant- och likviditetsreserv med hänsyn till eventuella effekter till följd av Basel III-kraven. Denna reserv är som störst i början av omstruktureringsperioden och kommer att minska gradvis. I grundscenariot ska kontant- och likviditetsreserven vara ungefär [12-17] % av PBB:s balansräkning vid utgången av 2011 och nå en nivå på ungefär [7-17] % vid utgången av 2015. I stresscenariot ska kontant- och likviditetsreserven vara större än [7-10] % av PBB:s balansräkning vid utgången av 2011 och nå en nivå på ungefär [7-10] % vid utgången av 2015. Kommissionen anser att likviditetsläget verkar vara lämpligt både i grundscenariot och i stresscenariot.
(101)
Med en kapitaltäckningskvot för primärkapital (beräknad enligt den metod för intern riskklassificering som anges i Basel II) som beräknas till 12,9 % vid utgången av 2011 i grundscenariot eller 10,5 % i stresscenariot, är PBB tillräckligt kapitaliserat och kommer att uppfylla minimikraven på kapital under omstruktureringsperioden. Enligt antagandena i omstruktureringsplanen kommer kapitaltäckningskvoten för primärkapital vid utgången av 2015 att vara 12,4 % i grundscenariot eller 11,3 % i stresscenariot. Minskningen i kapitaltäckningskvoten för primärkapital i grundscenariot beror dock främst på den beräknade ökningen i riskvägda tillgångar till följd av den planerade tillväxten och inte på förluster (i grundscenariot visar PBB ett positivt resultat efter skatt mellan 2011 och 2015 och det är endast i stresscenariot som PBB inte kommer att nå ekonomisk balans efter skatt 2011 och 2012).
(102)
PBB:s lönsamhet väntas öka under omstruktureringsperioden. Enligt omstruktureringsplanen kommer PBB:s nettovinst efter skatt i grundscenariot att uppgå till [110-150] miljoner euro 2011 och till [280-320] miljoner euro 2015. Detta resultat skulle under 2011 motsvara en avkastning (efter skatt) på endast [3-6] %, men vid utgången av omstruktureringsperioden 2015 en avkastning (efter skatt) på [8-11] %. Lönsamhetsmålet i grundscenariot kan därför anses tillfredsställande för en bank som bedriver den verksamhet som anges i omstruktureringsplanen både i fråga om bärkraftighet och med tanke på den planerade återprivatiseringen av PBB. Tyskland anger att PBB:s nettovinst efter skatt kommer att kvittas mot förluster från föregående år. Med hänsyn till de överförda förlusterna innebär detta att PBB kommer att redovisa förluster i balansräkningen (Bilanzverluste) fram till och med 201[…] men inte 201[…], i samband med återbetalningen av det passiva kapitaltillskottet.
(103)
Tabell 1: PBB:s resultatprognos, International Financial Reporting Standards (IFRS) (grundscenario), enligt omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Ränteintäkter och liknande intäkter, netto
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsintäkter, netto
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rörelseresultat
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Avsättningar för låneförluster
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationskostnader
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Övriga intäkter/utgifter, saldo
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat före skatt
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Skatter
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skatt
miljoner euro
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Vid bedömningen av PBB:s viktigaste lönsamhetsfaktorer går det att identifiera två källor: För det första kommer PBB:s intäkter från den kommersiella verksamheten att öka och för det andra kommer driftskostnaderna att minska.
(105)
I fråga om de ökade intäkterna förutsätts i omstruktureringsplanen att den genomsnittliga lånemarginalen kan förbättras, särskilt genom att nya och lönsammare verksamheter skapas. När det gäller affärsområdet kommersiell fastighetsfinansiering beräknas nettomarginalerna för de nuvarande portföljerna öka från [80-100] räntepunkter till [105-120] räntepunkter 2011, [105-110] räntepunkter 2012 och [95-100] räntepunkter efter det. Affärsområdet finansiering av offentliga investeringar kommer att ge en nettomarginal på [27-35] räntepunkter under hela omstruktureringsperioden, vilket är en avsevärd förbättring jämfört med den nettomarginal på [6-12] räntepunkter som beräknats för den nuvarande portföljen av finansieringsverksamheter för offentlig sektor (31). Denna förbättring beror främst på att budgetfinansieringsverksamheterna, som utmärks av särskilt låga marginaler, kommer att upphöra.
(106)
Med tanke på hur viktigt det är att skapa tillräckligt goda marginaler är Tysklands åtagande om att PBB:s strategiska nya verksamhet inte ska ta upp nya lån med en riskjusterad avkastning på kapital som är mindre än 10 % på enskild transaktionsbasis lämpligt och nödvändigt.
(107)
Under 2011 och 2012 är avgifter från tillgångsförvaltningstjänster för FMS-WM (HRE:s avvecklingsenhet) en viktig inkomstkälla för PBB. För att banken lättare ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten och att hindra eventuella intressekonflikter är det enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar nödvändigt att försäkra sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt. Kommissionen förstår att det, särskilt av tekniska skäl, inte var möjligt att omedelbart kapa banden mellan PBB och FMS-WM när avvecklingsorganet bildades. Den situationen måste dock lösas så snabbt som möjligt. Därför har Tyskland gjort ett åtagande om att PBB ska se till att de aktuella tjänsterna blir fullständigt organisatoriskt oberoende och att PBB inte längre kommer att tillhandahålla dem till FMS-WM efter den 30 september 2013. Detsamma gäller refinansieringen av FMS-WM. Detta åtagande bidrar också till att säkerställa att PBB:s lönsamhet är oavhängig på längre sikt och inte längre bygger på avgiftsintäkter i samband med överföringen av osäkra tillgångar.
(108)
Kommissionen konstaterar att PBB har för avsikt att sänka sina driftskostnader kraftigt. Under omstruktureringsperioden kommer K/I-talet att förbättras avsevärt, från [64-79] % 2011 till [32-42] % 2015 enligt grundscenariot.
(109)
PBB har vidtagit några kraftfulla omstruktureringsåtgärder som påverkar bankens kostnadsbas. Banken har stängt ett stort antal försäljningskontor och minskat antalet anställda med cirka 30 % (1 366 anställda vid utgången av 2010 jämfört med 2 000 anställda vid utgången av 2007) (32). Dessa åtgärder kommer att påverka driftskostnaderna positivt på medellång och lång sikt, men omstruktureringsprocessen innebär extraordinära utgifter på kort sikt, särskilt i fråga om avgångsvederlag och förtidspensioner, advokat- och konsultarvoden osv. Kommissionen anser att antagandet att driftskostnaderna kommer att stabilisera sig på en betydligt lägre nivå när omstruktureringen är genomförd därför verkar trovärdigt.
(110)
Efter överföringen av värdeminskade tillgångar till FMS-WM, som ledde till en betydande minskning av resultaträkningen, visar grundscenariot att PBB:s avsättningar för låneförluster är stabila för omstruktureringsperioden.
(111)
Kommissionen anser att PBB:s lönsamhetsmål är tillräckligt robust i förhållande till antagandena i stresscenariot, eftersom varken bärkraften hos banken eller möjligheten till återprivatisering av PBB hotas. Enligt omstruktureringsplanen skulle PBB under ett stresscenario redovisa förluster på [100-125] miljoner euro 2011, men ändå väntas göra en vinst på [270-310] miljoner euro vid utgången av omstruktureringsperioden, 2015. Avkastningen (efter skatt) skulle bli negativ 2011 (- [2,8-3,8] %) och 2012, men enligt det scenariot skulle den förväntade avkastningen 2015 bli nästan [9-12] %.
(112)
Tabell 2: PBB:s resultatprognos, International Financial Reporting Standards (IFRS) (stresscenario), enligt omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Ränteintäkter och liknande intäkter, netto
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsintäkter, netto
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rörelseresultat
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Avsättningar för låneförluster
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationskostnader
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Övriga intäkter/utgifter, saldo
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat före skatt
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Skatter
miljoner euro
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skatt
miljoner euro
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Med tanke på förbättringarna av affärsmodellen, den tekniska infrastrukturen och organisationen samt deras inverkan på PBB:s situation i fråga om förväntad likviditet, solvens och lönsamhet anser kommissionen att omstruktureringsplanen uppfyller omstruktureringsmeddelandets krav på återställande av långsiktig lönsamhet.
VI.2.3.2 Eget bidrag/ansvarsfördelning
(114)
Enligt omstruktureringsmeddelandet måste mottagaren göra ett lämpligt bidrag till omstruktureringskostnaderna. I avsnitt 3 i omstruktureringsmeddelandet fastställs följande principer:
a)
Omstruktureringsstöd bör begränsas till att täcka de kostnader som är nödvändiga för att återställa lönsamheten.
b)
För att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt bör de mottagande bankerna i första hand använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, t.ex. genom försäljning av tillgångar.
c)
Kostnaderna i samband med omstruktureringen bör inte bara bäras av staten utan även av dem som investerat i banken genom att de täcker förluster med tillgängligt kapital och betalar en rimlig ersättning för det statliga ingripandet. Ansvarsfördelningen ska uppfylla två mål: Begränsa snedvridningen av konkurrensen och förhindra överdrivet risktagande (33).
(115)
Kommissionens farhågor om huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt för att återställa PBB:s långsiktiga lönsamhet har skingrats. Sammantaget har Tyskland investerat eller kommer att investera nästan 10 miljarder euro i HRE. En del av dessa kapitaltillskott, dvs. 2,8 miljarder euro, kommer att användas för att rekapitalisera avvecklingsorganet FMS-WM, medan ytterligare 1,59 miljarder euro kommer att föras över till FMS-WM under omstruktureringen. Ungefär 63 % av kapitalet på nästan 10 miljarder euro kommer att ligga kvar i HRE-gruppen.
(116)
PBB är den enda enheten i HRE-gruppen som kommer att bedriva nya affärsverksamheter i framtiden och därmed delta aktivt i konkurrensen. Enligt grundscenariot väntas PBB:s kapitaltäckningskvot för primärkapital (baserad på Basel II RBA-metoden) vara 12,9 % vid utgången av 2011 och sedan minska något under omstruktureringsperioden, dvs. till 12,4 % vid utgången av 2015. Omstruktureringsplanen ger ingen anledning att betvivla att banken kommer att uppfylla kapitalkraven under omstruktureringsperioden. Den förväntade kapitaltäckningskvoten för primärkapital är hög, men ligger i linje med konkurrenternas kapitaltäckningskvoter. Efter finanskrisen förväntas banker i allmänhet att ha högre kapitaltäckningskvoter än de hade tidigare. Dessutom måste man komma ihåg att PBB på grund av sina problem under krisen behöver en stark kapitalbas för att övertyga marknadsaktörerna om att den är en pålitlig affärspartner. Därför anser kommissionen att det tillhandahållna kapitalet och de kapitalkvoter som därigenom har skapats är tillräckliga och begränsade till vad som är absolut nödvändigt.
(117)
HRE har också gynnats av garantier på sammanlagt 145 miljarder euro, varav 124 miljarder euro har utnyttjats. Dessa garantier var nödvändiga för att banken skulle gå att driva vidare när den hotades av insolvens, åtminstone tills HRE kunde överföra sina värdeminskade tillgångar till FMS-WM. Samtliga garantier som utnyttjades av HRE-gruppen, på sammanlagt 124 miljarder euro, överfördes till FMS-WM med verkan från och med den 1 oktober 2010. PBB:s verksamhet är därför inte längre beroende av statliga garantier. Den överföringen bidrog till att se till att stödet i form av garantier begränsades till den period som var absolut nödvändig.
(118)
Som anges i omstruktureringsmeddelandet bör mottagarbankerna i första hand använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, vilket vanligtvis innebär försäljning av tillgångar. HRE har brutit ut en betydande del av sina tillgångar genom att överföra ett nominellt belopp på cirka 210 miljarder euro i tillgångar samt 280 miljarder euro i derivat till avvecklingsorganet FMS-WM och på så sätt halvera sin balansräkning. Transaktionen har emellertid inte skapat något överskott som kunde ha bidragit till finansieringen av omstruktureringskostnaderna. Överföringen borde i stället ha klassificerats som statligt stöd i sig, eftersom det pris som HRE fick för tillgångarna var cirka 16,2 miljarder euro högre än deras verkliga ekonomiska värde. Företaget har ändå sålt och håller på att sälja flera ägarintressen i företag (t.ex. Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Schweiz), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) och Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE har betalat en ränta på 0,5-0,8 % per år till SoFFin för alla garantier som har ställts ut av Tyskland. Därmed har HRE betalat en lämplig ersättning för den delen av det statliga stödet, i enlighet med kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (34) (bankmeddelandet). Banken har emellertid hittills inte betalat någon ersättning för det kapital den har mottagit eller för sänkningen av kapitalkravet och kan inte garantera någon tillfredsställande mekanism för att kräva tillbaka det stöd som mottagits i form av ett överföringsvärde för tillgångar som var högre än deras verkliga värde.
(120)
Mot bakgrund av HRE:s övergripande ekonomiska situation kan man konstatera att banken helt enkelt inte var i stånd att göra några ytterligare meningsfulla egna bidrag till omstruktureringskostnaderna. (35) Bristen på eget bidrag måste därför uppvägas med extra långtgående strukturella åtgärder i omstruktureringsplanen för att se till att banken och dess aktieägare tar ett tillräckligt stort ansvar för att rädda banken. Kommissionen anser att den nedskärning som föreskrivs i omstruktureringsplanen i fråga om organisationens storlek, marknadsnärvaro, verksamhetens omfattning och balansräkningen är tillräckligt stor för att kompensera för avsaknaden av ett lämpligt eget bidrag, med tanke på de särskilda omständigheterna i detta fall.
(121)
Man bör dessutom komma ihåg att banken förstatligades och att ersättningen till de tidigare aktieägarna baserades på företagets värde utan statligt stöd (36). Från statligt stödsynpunkt är det resultatet positivt och innebär att de tidigare aktieägarna har utraderats och därmed kan anses ha bidragit i tillräckligt hög grad till kostnaderna för att omstrukturera HRE.
(122)
När det gäller HRE:s efterställda låneinnehavare har Tyskland gjort ett åtagande om att HRE inte kommer att göra några diskretionära utbetalningar på vinstrelaterade finansiella instrument till tredje parter och på så sätt se till att innehavare av supplementärt kapital får en låg eller ingen ersättning för sin investering och därmed kommer att dela ansvaret på samma sätt som innehavarna av primärkapital.
(123)
Därför konstaterar kommissionen att HRE:s aktieägare har gett ett tillräckligt bidrag till omstruktureringskostnaderna och att risken för överdrivet risktagande har hanterats på ett tillfredsställande sätt.
VI.2.3.3 Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen
(124)
När det gäller åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen anges det i omstruktureringsmeddelandet att kommissionen i sin bedömning av stödbeloppet måste ta hänsyn till graden av ansvarsfördelning och vilken ställning finansinstitutet kommer att ha på marknaden efter omstruktureringen. Lämpliga åtgärder bör vidtas på grundval av den analysen.
(125)
HRE orsakar en betydande snedvridning av konkurrensen. Sammantaget har den tyska staten gett eller kommer att ge HRE kapitaltillskott på närmare 9,95 miljarder euro (FMS-WM har fått eller kommer att få en del av det kapitalet) och garantier på 145 miljarder euro. Dessutom har HRE blivit föremål för åtgärder i form av övertagande av värdeminskade tillgångar med ett stödinslag på cirka 20 miljarder euro. Med hänsyn till detta stora statliga stöd krävs det en djupgående omstrukturering av HRE.
(126)
HRE:s efterföljare PBB kommer att ha en god finansiering och vara befriad från den riskfyllda utlåning som HRE tidigare har bedrivit. Det har varit nödvändigt med ett stort stöd för att bevara PBB och underlätta uppdelningen. PBB kommer dock att bli en mycket mindre bank och Tyskland har vidtagit tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.
(127)
För det första kommer PBB att bli en helt annorlunda ekonomisk enhet än HRE. Banken har förstatligats och genomgår för närvarande en djupgående omstrukturering. Det har lett till att PBB är en mycket mindre bank än vad HRE var. Efter överföringen av en rad tillgångar till FMS-WM är PBB:s strategiska balansräkning - som inte tar hänsyn till sådana poster i balansräkningen som är under avveckling eller som har överförts syntetiskt till FMS-WM - omkring 15 % av HRE:s balansräkning vid utgången av 2008.
(128)
För det andra har Tyskland gjort flera åtaganden gentemot kommissionen som syftar till att begränsa PBB:s närvaro på marknaden, vilket beskrivs närmare i avsnitt V. PBB kommer endast att eftersträva nya affärsverksamheter inom två affärsområden, nämligen kommersiell fastighetsfinansiering och finansiering av offentliga investeringar. Dessa båda affärsområden har endast begränsat utrymme för tillväxt under omstruktureringsperioden eftersom ny verksamhet, balansräkning och portföljstorlek måste hållas inom fastställda gränser, något som effektivt begränsar PBB:s förmåga att expandera på marknaden och på så sätt snedvrida konkurrensen. Dessa tak för tillväxten kommer att ligga kvar åtminstone till den 31 december 2013 och eventuellt längre, om PBB inte har återprivatiserats vid det laget. Alla andra enheter i HRE-gruppen ska upphöra med sin verksamhet och avveckla sina portföljer, särskilt infrastrukturfinansiering, kapitalmarknader och tillgångsförvaltning samt verksamheter i samband med budgetfinansiering.
(129)
För att skingra kommissionens farhågor om att PBB kan skada konkurrensen och konkurrenterna genom alltför aggressiva prissättningsstrategier har Tyskland för det tredje gjort ett åtagande om att PBB i sin strategiska nya verksamhet inte ska bevilja nya lån med en riskjusterad avkastning på kapital som är mindre än 10 % på enskild transaktionsbasis. Kommissionen menar att detta åtagande är ytterligare en effektiv åtgärd mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(130)
För det fjärde kommer PBB:s verksamheter att begränsas genom beteenderestriktioner som omfattar ett förvärvsförbud och ett förbud mot att hänvisa till statligt stöd i reklam.
(131)
Slutligen har Tyskland åtagit sig att återprivatisera PBB så snart som möjligt, dvs. senast den 31 december 2015. Genom försäljningen av PBB kommer Tyskland att få tillbaka (delar) av sina investeringar i HRE. Dessutom konstaterar kommissionen att en snabb återprivatisering kan garantera att tredje parter får möjlighet att förvärva PBB.
VII. ÖVERVAKNING
(132)
Tyskland har gjort ett åtagande om att genomförandet av HRE:s omstruktureringsplan och av åtgärderna ska övervakas av en övervakningsförvaltare som ska lämna rapporter till kommissionen varje kvartal.
VIII. SLUTSATSER
(133)
Kommissionen drar slutsatsen att de åtgärder som bedöms ovan är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(134)
Kommissionen konstaterar vidare att omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget, förutsatt att den omstruktureringsplan som färdigställdes den 14 juni 2011 och de åtaganden som anges i bilagan till detta beslut genomförs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det statliga stöd som Tyskland har genomfört och planerar att genomföra för Hypo Real Estate Group och som består av följande delar är förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt mot bakgrund av de åtaganden som anges i bilagan till detta beslut.
-
Ett kapitaltillskott på 60 miljoner euro, anmält den 17 april 2009.
-
Ett kapitaltillskott på 2,96 miljarder euro, anmält den 3 juni 2009.
-
Ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro, anmält den 26 oktober 2009.
-
Ett kapitaltillskott på 1,85 miljarder euro, anmält den 30 april 2010, varav 450 miljoner euro under förutsättning att vissa omständigheter föreligger.
-
Ett kapitaltillskott på 2,08 miljarder euro, anmält den 10 september 2010.
-
Garantier på 35 miljarder euro, anmälda den 30 september 2008.
-
Garantier på 52 miljarder euro, anmälda den 17 april 2009.
-
En garanti på 8 miljarder euro, anmäld den 26 oktober 2009.
-
En garanti på 10 miljarder euro, anmäld den 26 oktober 2009.
-
En likviditetsgaranti på 20 miljarder euro, anmäld den 2 september 2010.
-
En avvecklingsgaranti på 20 miljarder euro, anmäld den 10 september 2010.
-
En överföring av tillgångar till avvecklingsorganet FMS Wertmanagement AöR, anmäld den 10 september 2010.
Artikel 2
Tyskland ska från och med antagandet av detta beslut lämna detaljerade rapporter till kommissionen varje kvartal om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut enligt den tidsplan som fastställs i bilagan till åtagandena.
Artikel 3
Detta beslut riktar till Förbundsrepubliken Tyskland.
Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.