ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 20 april 2011
om det påstådda stöd till förmån för företaget Trèves C 4/10 (f.d. NN 64/09) som Frankrike har genomfört
[delgivet med nr K(2011) 2585]
(Endast den franska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2011/676/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Kommissionen fick genom olika artiklar i pressen under våren 2009 kännedom om att företaget Trèves påstods ha fått investeringsstöd på 55 miljoner euro från fonden för modernisering av bilindustrin (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, nedan kallad FMEA). Genom skrivelser av den 5 maj 2009, den 11 juni 2009, den 10 juli 2009 och den 4 november 2009 bad kommissionen de franska myndigheterna om upplysningar i detta avseende. De franska myndigheterna svarade genom skrivelser (eller e-postmeddelanden) av den 5 juni 2009, den 23 juni 2009, den 18 augusti 2009, den 18 november 2009 och den 23 december 2009.
(2)
På begäran av de franska myndigheterna hölls dessutom ett möte i kommissionens lokaler den 8 januari 2010. Efter detta möte lämnade de franska myndigheterna kompletterande upplysningar genom ett e-postmeddelande av den 15 januari 2010.
(3)
Genom en skrivelse av den 29 januari 2010 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende FMEA:s investering och en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (nedan även kallad saneringsplan) som Trèves beviljats av de franska myndigheterna. Frankrike lämnade sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet den 25 mars 2010.
(4)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga.
(5)
Kommissionen har mottagit synpunkter från följande berörda parter: Italien, företaget Trèves, koncernen PSA Peugeot Citroën, koncernen Renault, en konkurrent till Trèves som vill vara anonym och FMEA (3). Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike som getts tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 5 oktober 2010. Dessutom hölls ett möte med de franska myndigheterna den 18 november 2010. Slutligen har kompletterande upplysningar lämnats till kommissionen genom e-postmeddelanden av den 21 december 2010 och den 22 februari 2011.
II. BESKRIVNING AV DE GRANSKADE ÅTGÄRDERNA
(6)
Innan de granskade åtgärderna beskrivs är det lämpligt att beskriva strategiska investeringsfonden (Fonds Stratégique d'Investissement, nedan kallad FSI), FMEA, FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises (avsnitt II.1) och företaget Trèves samt de åtgärder som vidtagits för dess del (avsnitt II.2). Slutligen redogörs för skälen till inledandet av det formella granskningsförfarandet med avseende på FMEA:s investering och planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter (avsnitt II.3).
II.1 FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Till följd av den kris som bröt ut 2008 inrättade Frankrike strategiska investeringsfonden (nedan kallad FSI) för att stödja landets ekonomi. Strax därefter bildade FSI, i partnerskap med koncernen PSA Peugeot Citroën (nedan kallad PSA) och koncernen Renault (nedan kallad Renault), FMEA. FSI har till syfte att stödja alla slags företag, oavsett ekonomisk sektor, medan FMEA bara stöder bilindustrins underleverantörer.
(8)
Strategiska investeringsfonden är en fond som tillförts 20 miljarder euro och som inrättades av franska staten i december 2008 för att tillgodose kapitalbehoven hos företag som anses bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft. Enligt FSI:s ledning investerar fonden bara i företag med goda utsikter när det gäller att bidra till den franska ekonomins tillväxt och konkurrenskraft.
(9)
FSI ägs till 49 % av franska staten och till 51 % av inlånings- och depositionskassan (Caisse des Dépôts et Consignation, nedan kallad CDC). CDC ”och dess dotterbolag bildar en offentlig koncern som tjänar det allmänna intresset och den ekonomiska utvecklingen” i Frankrike (4), och dess ledning utses genom regeringsbeslut.
(10)
FSI:s styrelse leds av CDC:s generaldirektör och består förutom ordföranden av sex styrelseledamöter varav en företrädare för CDC, två statliga företrädare (generaldirektören för förvaltning av statligt ägande och generaldirektören för näringslivsfrågor) och tre företrädare för företagens intressen (ledningen för företagen SCOR, Essilor och Artémis).
(11)
FMEA är en allmän riskfond med uppdraget att främja framväxt av underleverantörer till bilindustrin som är konkurrenskraftiga och kan erbjuda sina kunder forsknings- och utvecklingskapacitet och stärkt internationell bevakning. Fonden gör investeringar på högst 60 miljoner euro, endast till förmån för sina andelsägare, ensam eller tillsammans med andra privata investerare eller andra fonder.
(12)
FMEA bildades (den 25 mars 2009) inom ramen för den plan för stöd till bilsektorn som tillkännagavs av Frankrikes president den 4 december 2008. Fonden tillfördes 600 miljoner euro som kom från FSI (200 miljoner euro), PSA (200 miljoner euro) och Renault (200 miljoner euro).
(13)
FMEA förvaltas av CDC Entreprises, ett dotterbolag till CDC. Investeringsbesluten fattas alltså av CDC Entreprises.
(14)
FMEA har en urvalskommitté och en investeringskommitté som ansvarar för att förbereda ärendena innan investeringen genomförs av förvaltningsbolaget CDC Entreprises. De tre investerarna, PSA, Renault och FSI, är lika representerade i dessa kommittéer.
(15)
Enligt FMEA:s stadgar måste förvaltningsbolaget rådfråga urvalskommittén om investeringsprojektens strategiska karaktär. Dess rådgivande yttranden är inte bindande för förvaltningsbolaget. De antas med två tredjedelars majoritet.
(16)
Investeringskommittén måste rådfrågas före varje investering eller avyttring som görs och om varje undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna. När kommittén uttalar sig om ett investerings- eller avyttringsprojekt antas dess yttranden också med två tredjedelars majoritet och är inte bindande för förvaltningsbolaget. Om en tredjedel av investerarna röstar emot betraktas yttrandet dock som ett avstyrkande. I så fall återförvisas investerings- eller avyttringsprojektet till urvalskommittén.
(17)
CDC Entreprises är en viktig riskkapitalaktör i Frankrike. CDC Entreprises är skyldigt att följa alla regler som utfärdas av finansmarknadsmyndigheten i fråga om förvaltning för tredje mans räkning, särskilt reglerna om oberoende i fråga om investeringsval och om förebyggande av intressekonflikter. CDC Entreprises förvaltar bl.a. FSI:s investeringar i onoterade små och medelstora företag, liksom investeringar för CDC:s och andra investerares räkning.
(18)
CDC Entreprises är ett helägt dotterbolag till CDC. CDC Entreprises ordförande och verkställande direktör utses av styrelsen, vars ledamöter utses av CDC.
(19)
CDC Entreprises har ingått ett avtal om bistånd och rådgivning med FSI, enligt vilket en särskild grupp vid FSI hjälper CDC Entreprises med det preliminära urvalet av investeringsprojekt (bl.a. genomförbarhetsstudier och riskbedömning, granskning av åtgärderna och hjälp med genomförandet) och med uppföljningen av genomförda investeringar.
(20)
Till följd av hur FMEA:s kommittéer är organiserade och fungerar är det endast CDC Entreprises som har befogenhet att ta FMEA i bruk. Kommittéernas beslut är inte bindande för förvaltningsbolaget (förutom när det gäller undantag från de investeringspolitiska kriterierna och reglerna och hanteringen av intressekonflikter, vilket inte är tillämpligt i detta ärende). De franska myndigheterna har uppgett att CDC Entreprises aldrig hittills har ansett det lämpligt att motsätta sig kommittéernas yttranden i investeringsfrågor.
(21)
Figur 1 nedan visar förbindelserna mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault.
Figur 1
Förbindelser mellan franska staten, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA och Renault
II.2 Företaget Trèves och de åtgärder som vidtagits för dess del
(22)
Företaget Trèves är specialiserat på inredningskomponenter till bilar. Trèves hade omkring 6 500 anställda innan den pågående omstruktureringsplanen genomfördes (omstruktureringsplanen berör 1 300 personer). Företaget är organiserat kring tre verksamhetsområden: akustik (5), säten och komponenter samt textil. Företaget hade nio fabriker (två har nu lagts ned) och är etablerat i 14 länder (bl.a. Spanien, Storbritannien, Portugal, Slovenien och Tjeckien). Det har 40 % av sin omsättning i Frankrike. Dess viktigaste kunder är Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan och Toyota.
(23)
Strax innan krisen bröt ut 2008 började Trèves ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inleddes 2005 för att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten. När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa sin omstruktureringsplan och ville föra diskussioner med långivarna inom ramen för ett förlikningsförfarande (6).
(24)
Ett förlikningsprotokoll ingicks sålunda den 25 maj 2009 mellan Trèves aktieägare (holdingbolaget Severt, som är enda aktieägare), företagen i koncernen Trèves, långivarna (dvs. bankerna) och FMEA. Protokollet bygger på genomförandet av en omstruktureringsplan (planen beskrivs i avsnitt V.1.1).
(25)
Finansieringen av omstruktureringsplanen beräknades till [110-140] (7) miljoner euro. De olika parterna gjorde därför de åtaganden som beskrivs i protokollet av den 25 maj 2009.
(26)
Tillverkarna Peugeot och Renault åtog sig att bidra med 33,3 miljoner euro till finansieringen […].
(27)
Koncernen Trèves åtog sig att göra största möjliga ansträngningar för att under 2009 få fram ett belopp motsvarande [5-20] % av likviditetsbehovet, dvs. [5-30] miljoner euro.
(28)
Bankerna beviljade en ny kredit på [10-30] miljoner euro. Dessutom beviljade bankerna ett konsolideringslån på [30-60] miljoner euro för att lösa in de befintliga kortfristiga krediterna ([0-20] miljoner euro) och medelfristiga krediterna ([30-40] miljoner euro). Den nya krediten och konsolideringslånet ska ha återbetalats helt […] 2014.
(29)
FMEA bidrog med 55 miljoner euro till företaget. Av detta belopp tillfördes [40-50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (”ORAPA” eller obligationer som löses in mot aktier med justerbar paritet), med fast kupong på [ 8] %. Parallellt med detta tillfördes [5-15] miljoner euro genom kapitalökning (tecknande av nya stamaktier), varigenom FMEA fick ett ägarintresse på [ 50] % i Trèves kapital.
(30)
De offentliga fordringsägarna har godkänt en saneringsplan för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro […]. Planen består i en förlängning av återbetalningstiden för Trèves skatteskulder och obetalda sociala avgifter, kombinerat med betalning av straffavgifter och dröjsmålsränta.
II.3 Skälen till att förfarandet inleddes
(31)
Finansieringen av Trèves omstruktureringsplan bygger på att nya medel, totalt [100-120] miljoner euro, tillförs (beloppet ingår inte i konsolideringslånet). Av detta belopp bidrar FMEA med 55 miljoner euro. Till detta kommer saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter på 18,4 miljoner euro. I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet uttrycker kommissionen tvivel i frågan om huruvida de två sistnämnda åtgärderna kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(32)
När det gäller FMEA:s investering nämner kommissionen flera faktorer som tycks tyda på att investeringen härrör från staten. Vid en första anblick tycks investeringen ha gjorts med hjälp av statliga medel och kunna tillskrivas staten (8). Kommissionens tvivel grundas framför allt på iakttagelserna enligt ovan om hur FSI, FMEA och CDC Entreprises fungerar.
(33)
Kommissionen redogör därefter för sina tvivel när det gäller huruvida investeringen uppfyller kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Framför allt kunde inte kommissionen, med hänsyn till situationen både i bilsektorn och i företaget, som genomgick vissa finansiella svårigheter (9), med säkerhet slå fast, för det första, att hypoteserna i omstruktureringsplanen var trovärdiga, realistiska och försiktiga, för det andra, att värderingen av Trèves före investeringen var försiktigt gjord och, för det tredje, att utsikten till en internränta på [ 12 %] (10) kunde anses som tillräcklig med tanke på den risk som FMEA tog.
(34)
När det gäller saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter undrar kommissionen om de franska myndigheternas agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som under samma förhållanden försöker återfå de belopp som han har att utkräva. Kommissionen hade inte tillgång till alla uppgifter för att kunna dra slutsatsen att de offentliga fordringsägarna, enligt förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, befann sig i en minst lika gynnsam position som Trèves privata fordringsägare (dvs. bankerna), som också samtyckt till att förlänga återbetalningstiden för sina fordringar genom att bevilja ett konsolideringslån. Kommissionen ger därför uttryck för tvivel när det gäller huruvida saneringsplanen för skatteskulder och obetalda sociala avgifter är förenlig med principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi.
(35)
Om de två ovannämnda åtgärderna skulle betecknas som statligt stöd skulle deras förenlighet, enligt beslutet om inledande av förfarandet, kunna granskas med utgångs punkt i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (11) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen konstaterar dock att den inte i detta skede med säkerhet kan slå fast att alla villkor som krävs enligt de riktlinjerna är uppfyllda.
III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(36)
Genom en skrivelse av den 2 juli 2010 lämnade koncernen Trèves sina synpunkter till kommissionen. Koncernen Trèves anser att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i koncernen och genomförandet av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(37)
För det första hävdar koncernen Trèves att antagandet att stödet kan tillskrivas staten saknar grund, eftersom koncernen har valt att genom FMEA samarbeta med två internationellt verksamma biltillverkare som står för [ 50] % av dess omsättning. Vidare ifrågasätter man kommissionens analys enligt vilken företaget varit tvunget att förlita sig på statliga medel eftersom, å ena sidan, en del av FMEA:s medel sägs komma från privata aktörer och, å andra sidan, andra privata investerares (bankers) medverkan i företagets finansiering bevisar att företaget kunde klara sin finansiering på marknaden.
(38)
För det andra tillbakavisar koncernen Trèves kategoriskt kommissionens analys av företaget Trèves ekonomiska situation mellan 2005 och 2008. Man menar att kommissionen förväxlar den allmänna krisen i bilsektorn 2008 med den individuella situationen för företaget, vars omsättning ökat kontinuerligt och avsevärt mellan 1999 ([500-700] miljoner euro) och 2004 ([900-1 100] miljoner euro). Denna utveckling bromsades mycket riktigt av den kris som drabbade bilsektorn under andra halvåret 2008. Omstruktureringsplanerna från 2005 och 2009 syftade inte till att avhjälpa likviditetsproblem utan gick ut på att rationalisera företagets produktionskapacitet för att stimulera företaget i ett besvärligt konjunkturläge; det handlade alltså inte om att säkra dess överlevnad, vilket bevisas av utvecklingen för Trèves EBITDA (12) mellan 2005 och 2007 och resultatåterhämtningen 2009.
(39)
Koncernen Trèves ifrågasätter också den vikt kommissionen fäster vid den franska näringslivsministerns uttalanden om att Trèves skulle ha fått ansöka om konkurs om inte staten ingripit. Ett subjektivt politiskt uttalande som görs i ett socialt sammanhang är inte relevant för bedömningen av ett företags verkliga ekonomiska och finansiella situation.
(40)
Det ses alltså som obestridligt, både i finansiellt och industriellt hänseende, att FMEA:s investering i företaget Trèves var genomtänkt. Företaget erinrar om att FMEA inte var den enda investeraren, utan vid sidan av FMEA uppenbarade sig flera andra potentiella investerare, och privata partner gjorde åtaganden. I motsats till vad kommissionen tycks anta finns det ingen motsättning mellan den finansiella och den industriella logiken bakom FMEA:s investering. Enligt koncernen Trèves är det vanligt i bilsektorn att en tillverkare har ett ägarintresse i en av sina leverantörer, för att stärka det industriella bandet mellan företagen och dra ekonomisk fördel av leverantörens tillväxt.
(41)
För det tredje framhåller koncernen Trèves att principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi har följts. Investeringsvillkoren är i själva verket både mycket strikta och mycket fördelaktiga för FMEA. Företaget Trèves hade 2008-2009 dessutom viktiga fördelar som bidrog till att säkra en snabb återgång till lönsamhet (etablering och tillväxt i tillväxtekonomier, diversifiering av kundportföljen bestående av tillverkningsföretag, tydlig inriktning mot forskning och utveckling). Med hänsyn till dessa fördelar utformades Trèves plan för industriell och finansiell omstrukturering på grundval av försiktiga och rimliga prognoser efter en ingående granskning av företagets situation. Företaget Trèves goda resultat 2009-2010 visar slutligen att investeringen var genomtänkt.
(42)
Koncernen Trèves anser slutligen att FMEA:s investering, även om den omfattades av artikel 107.1 i EUF-fördraget, skulle vara förenlig med riktlinjerna, eftersom företagets långsiktiga lönsamhet återställs och Trèves omstrukturering inte ger upphov till någon snedvridning av konkurrensen samt åtföljs av kompenserande åtgärder som redan delvis genomförts ([…], minskning av produktionskapaciteten, minskning av personalstyrkan och begränsning av den del av finansieringen av Trèves omstrukturering som påstås komma från staten till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering).
(43)
När det gäller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter anser koncernen Trèves till att börja med att den följer principerna för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi. Man menar att kommissionen inte kan utgå från att en eventuell slutsats om stöd skulle utesluta att det kan röra sig om en genomtänkt plan för förlängning av återbetalningstiden från de finansiella myndigheternas sida. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller ju bestämmelser om straffavgifter och förseningstillägg, högre ränta än den i lag fastställda ränta som en privat fordringsägare kan göra anspråk på och panträtter med förmånsrätt […], och de offentliga myndigheterna ingriper dessutom samtidigt med privata fordringsägare.
(44)
Genom en skrivelse av den 22 juni 2010 lämnade FMEA sina synpunkter till kommissionen. FMEA anser att dess investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd och hänvisar till både FMEA:s självständighet i fråga om investeringsval och de åtgärder som vidtagits för att nå målen.
(45)
FMEA framhåller att man helt oberoende fattar beslut om sin verksamhet. Denna självständighet har sin grund både i FMEA:s stadgar och i dess förvaltning. Eftersom FMEA är en allmän riskfond har man ett förvaltningsbolag som i sig omfattas av reglerna om förvaltning för tredje mans räkning. Förvaltningsbolaget agerar med andelsägarnas kapitalintresse i åtanke, och dess stadgeenliga oberoende i valet av investeringar bidrar därför till att säkra FMEA:s självständighet i samband med investeringsbeslutet. Vad beträffar FMEA:s rådgivande kommittéer - urvalskommittén och investeringskommittén - kan deras yttranden endast antas med en av de två tillverkarnas godkännande. Förvaltningsbolaget, CDC Entreprises, har hittills aldrig motsatt sig kommittéernas yttranden. Inflytandet från de privata investerarna Renault et Peugeot är därför avgörande för urvalet och utformningen av investeringsprojekten.
(46)
FMEA:s investering i företaget Trèves är för övrigt betecknande för FMEA:s investeringspolitik, som går ut på att gynna företag med god innovationsförmåga och stor tillväxt- och lönsamhetspotential inom sektorn för bilindustrins underleverantörer. Företaget Trèves är en ledande europeisk underleverantör som för övrigt tilldragit sig […] andra privata fonders intresse. Den klara förbättringen av företagets resultat från 2010 visar att den omstruktureringsplan som Trèves lagt fram är riktig och relevant. Företagets övergående svårigheter till följd av den ekonomiska och finansiella krisen gjorde det också möjligt för FMEA att förhandla sig till en investering på mycket trygga villkor.
(47)
FMEA anser följaktligen att dess investering inte kan betecknas som statligt stöd.
(48)
Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade Renault sina synpunkter till kommissionen. Renault bestrider först och främst kommissionens påståenden om att dess tecknande av ägarandelar i FMEA skulle hänga samman med det lån som staten beviljade företaget i april 2009. Företaget erinrar om att det när fonden bildades den 20 januari 2009 (13) inte hade några uppgifter om ett eventuellt framtida lån från staten till tillverkarna. Syftet med det lån som beviljades i april 2009 var att tillgodose företagets allmänna behov till följd av finansmarknadernas nedgång under fjärde kvartalet 2008 och första kvartalet 2009.
(49)
Renaults tecknande av ägarandelar i FMEA hade dessutom ekonomiska, industriella och finansiella skäl - det är strategiskt och finansiellt nödvändigt för Renault att permanent konsolidera sin försörjning genom att stödja sig på sunda och konkurrenskraftiga leverantörer medan man väntar på att de finansiella investeringarna ska återupptas. Tack vare FMEA kan Renault också investera i företag som sektorn ovillkorligen behöver, såsom företaget Trèves, som förblir en viktig leverantör för den europeiska bilindustrin. FMEA följer alltså samma princip som Renault, som självt är en försiktig investerare i en marknadsekonomi.
(50)
Företaget Renault ställer sig slutligen utan förbehåll bakom de synpunkter som FMEA lämnade i samband med kommissionens beslut om inledande av det formella granskningsförfarandet, när det gäller dess roll i förvaltningen av FMEA, FMEA:s sätt att fungera, dess självständighet och förvaltningsbolagets självständighet i förhållande till de offentliga myndigheterna.
(51)
Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 lämnade PSA sina synpunkter till kommissionen. Enligt PSA är FMEA:s investering i företaget Trèves inte bara lönsam utan också förenlig med dess ekonomiska och strategiska intressen.
(52)
PSA:s innehav i FMEA hänger samman med tillverkarens och fondens gemensamma vilja att investera i strategiska företag med god innovationsförmåga, som kan säkra försörjningstryggheten och på bästa sätt konsolidera sektorn för bilindustrins underleverantörer. PSA anser vidare att FMEA:s investering uppfyller dess krav på lönsamhet i förhållande till risk.
(53)
PSA hävdar slutligen att det inte fanns något villkorssamband mellan dess beslut att gå in i FMEA och ingåendet av ett avtal om ett lån på 3 miljarder euro mellan franska staten och tillverkaren i mars 2009.
(54)
Genom en skrivelse av den 23 juni 2010 lämnade en konkurrent till Trèves, som vill vara anonym, sina synpunkter till kommissionen. Konkurrenten ställer sig bakom kommissionens analyser enligt beslutet om att inleda förfarandet av den 29 januari 2010. Man menar att företaget Trèves i själva verket upplevde ekonomiska svårigheter innan den ekonomiska krisen bröt ut och alltså inte kan omfattas av åtgärder som ingår i den tillfälliga gemenskapsramen. Oavsett Trèves ekonomiska situation måste dessutom det statliga stöd som företaget skulle kunna beviljas åtföljas av omfattande kompenserande åtgärder, på grund av de mycket kraftiga negativa effekterna på konkurrensen. Stöd som bara syftar till att på konstgjord väg hålla liv i ett företag i en sektor med långvarig strukturell överkapacitet är inte berättigat. Man anser att företaget Trèves bör förpliktas att begränsa sin marknadsnärvaro genom att sälja dotterbolag eller kraftigt dra ned på verksamheten och i större utsträckning bidra till sin omstrukturering med sina egna medel.
(55)
Genom en skrivelse av den 15 juni 2010 lämnade det italienska ministeriet för ekonomisk utveckling sina synpunkter till kommissionen. Man stöder kommissionens ”argument” (14) på två grundläggande punkter: FMEA:s investering utgör otvivelaktigt ett statligt stöd eftersom det definitivt förekommer offentliga medel, och stöd av denna typ syftar till att stödja företag som före andra kvartalet 2008 genomgick svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna.
IV. KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE
(56)
Genom en skrivelse av den 25 mars 2010 lämnade de franska myndigheterna sina synpunkter till kommissionen till följd av inledandet av det formella granskningsförfarandet den 29 januari 2010.
(57)
De ansåg att förfarandena och villkoren för FMEA:s investering i företaget Trèves inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom investeringen inte gjordes med hjälp av statliga medel utan med huvudsakligen privata medel som inte kan tillskrivas staten. Även om FMEA:s medel skulle betraktas som statliga medel eller om investeringsbeslutet skulle tillskrivas staten anser de franska myndigheterna att denna investering har alla de kännetecken som utmärker en försiktig investering i en marknadsekonomi. De anser dessutom att den förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som beviljats av de offentliga fordringsägarna uppfyller kriterierna för en privat fordringsägare som försöker återfå de belopp som han har att utkräva.
(58)
De franska myndigheterna gör gällande att FMEA:s investering inte på något sätt har inneburit en överföring av statliga medel i den mening som avses i rättspraxis i Stardust marine-målet (15). FMEA:s medel är, när det gäller tillverkarna PSA:s och Renaults andel (2/3), helt privata, och när det gäller FSI:s andel (1/3) rör det sig om medel som visserligen har offentligt ursprung men som inte står under statens ständiga kontroll. FSI, som bildades efter samma modell som privata investeringsfonder, är ett aktiebolag som konkurrerar med andra privata investeringsfonder. Det gör långsiktiga investeringar med lönsamhet som mål.
(59)
Stadgarna och arbetssättet för FMEA:s förvaltningsbolag CDC Entreprises innebär att det inte heller kontrolleras av de offentliga myndigheterna. Bolaget är enligt stadgarna oberoende av CDC i rättslig mening och investerar enbart till förmån för sina andelsägare, i konkurrens med eller tillsammans med privata investerare. CDC Entreprises förvaltar alltså FMEA:s medel helt oberoende. När det gäller investeringen i Trèves följde man rekommendationerna från FMEA:s urvals- och investeringskommittéer, utan någon statlig inblandning. De franska myndigheterna slår därför fast dels att de investerade medlen inte är statliga medel eftersom de inte står under ständig offentlig kontroll och alltså inte står till förfogande för de statliga myndigheterna, dels att investeringsbeslutet inte kan tillskrivas staten eftersom CDC Entreprises endast agerar i FMEA:s andelsägares intresse och fullständigt oberoende.
(60)
Vad beträffar förenligheten hos FMEA:s investering med principen om en försiktig investerare i en marknadsekonomi erinrar de franska myndigheterna om att FMEA:s investeringspolitik gynnar lönsamma projekt av strategisk betydelse för bilsektorn, med stark tillväxt och god innovationsförmåga. I fallet med Trèves gjordes investeringen på grundval av en realistisk och rigorös affärsplan som godkänts av flera privata analytiker. FMEA gick dessutom in med kapital i Trèves och tecknade ORAPA samtidigt som andra privata investerare och på samma villkor. Enligt de franska myndigheterna räcker dessa omständigheter för att slå fast att investeringen skedde på marknadsmässiga villkor.
(61)
När det gäller tillämpningen av principen om en privat fordringsägare i en marknadsekonomi anser de franska myndigheterna att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats är förenlig med den tanke som ligger till grund för tillämpningen av detta kriterium, nämligen att såväl en offentlig som en privat fordringsägare måste försöka återfå de belopp som han har att utkräva av en gäldenär som genomgår ekonomiska svårigheter. De franska myndigheterna förtydligar först och främst att koncernen Trèves inte beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter. De anser att de två grundläggande faktorer som gör det möjligt att bedöma om kriteriet om en privat fordringsägare har uppfyllts, nämligen förekomsten av straffavgifter och förseningstillägg samt den ränta som tillämpas, har respekterats i detta fall. Planen för förlängning av återbetalningstiden innehåller bestämmelser om dröjsmålsräntor och förseningsavgifter, som fastställts före överenskommelsen om planen för förlängning av återbetalningstiden och tagits med vid beräkningen av de månadsbelopp som Trèves skulle krävas på. För övrigt föreskrivs i artikel 1153 i civillagen att i lag fastställd dröjsmålsränta ska betalas vid försenad betalning av ett belopp till en privat fordringsägare, om avtalsbestämmelser saknas. Denna ränta var 3,79 % 2009, det år då planen för förlängning av återbetalningstiden upprättades. Den årliga räntan under hela den tid som planen för förlängning av återbetalningstiden gäller är dock omkring [5-10] %. Som ytterligare argument erinrar de franska myndigheterna om att de banker som lånat ut pengar till koncernen Trèves, vid sidan av planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, har samtyckt till en förlängning av återbetalningstiden för sina egna fordringar, genom ett konsolideringslån. Trèves privata fordringsägare har alltså också gått med på betalningslättnader för att försäkra sig om att deras fordringar ska återbetalas.
(62)
De franska myndigheterna konstaterar för det första att merparten av de synpunkter som mottagits bekräftar att FMEA:s investering i företaget Trèves inte kan betecknas som statligt stöd. De har därför inget att tillägga till dessa synpunkter.
(63)
När det däremot gäller synpunkterna från de italienska myndigheterna och det anonyma företag som säger sig vara en konkurrent till Trèves, vill de franska myndigheterna lämna följande synpunkter till kommissionen.
(64)
De franska myndigheterna konstaterar att de italienska myndigheterna endast hävdar att FMEA:s investering i företaget Trèves måste betecknas som statligt stöd på grund av den ”avgörande roll” som de offentliga medlen spelat. Detta påstående stöds inte med någon bevisning eller motivering.
(65)
De franska myndigheterna menar vidare att även det företag som konkurrerar med Trèves utan att lägga fram några bevis utgår från att det förekommer statligt stöd som inte är förenligt med riktlinjerna och den tillfälliga gemenskapsram som kommissionen antog i december 2008 i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. De uppgifter som detta företag stöder sig på är antingen oriktiga eller tagna ur sitt sammanhang och har därför tolkats felaktigt och ensidigt.
V. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA
(66)
När kommissionen granskar en nationell åtgärd måste den först undersöka om åtgärden kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. När detta fastställts gör kommissionen en bedömning av i vilken utsträckning åtgärden kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av de undantag från principen om förbud mot statligt stöd som är tillåtna enligt EUF-fördraget. Om åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd är det inte meningsfullt att undersöka stödets förenlighet.
V.1 Bedömning av om det förekommer statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
(67)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.
(68)
Denna bestämmelse ger kriterierna för att en nationell åtgärd ska betecknas som statligt stöd. Dessa kriterier är, som domstolen erinrar om i sin dom av den 15 juni 2006, ”att åtgärden finansieras av medlemsstaten eller med hjälp av statliga medel, att något företag gynnas, att den är selektiv samt att den påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen” (16).
(69)
Dessa kriterier är kumulativa, och samtliga måste alltså vara uppfyllda för att en åtgärd ska kunna betecknas som statligt stöd. Så snart kommissionen konstaterar att ett av kriterierna inte är uppfyllt kan den alltså med säkerhet slå fast att åtgärden i fråga inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.
V.1.1 FMEA:s investering på 55 miljoner euro
(70)
När det gäller FMEA:s investering i Trèves till ett belopp av 55 miljoner euro bör det för det första kontrolleras om kriteriet om gynnande är uppfyllt.
(71)
Enligt fast rättspraxis (17) utgör inte ett kapitaltillskott i ett företag statligt stöd om tillskottet görs under omständigheter som skulle vara godtagbara för en privat investerare som verkar på normala marknadsekonomiska villkor (”kriterier om en privat investerare i en marknadsekonomi”).
(72)
Om man i detta sammanhang utgår från hypotesen att FMEA kommer att sälja sitt innehav i Trèves under 2012 är den internränta som beräknats av FMEA i samband med investeringen [ 12 %] per år. Denna siffra motsvarar lönsamheten före skatt för hela FMEA:s investering, dvs. både det direkta kapitaltillskottet på [5-15] miljoner euro och tillskottet i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA) på [40-50] miljoner euro.
(73)
För att kunna bedöma om kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi är uppfyllt måste kommissionen alltså ta ställning till följande frågor:
a.
Är Trèves omstruktureringsplan, som ligger till grund för FMEA:s engagemang, trovärdig och realistisk?
b.
Gjordes en korrekt värdering av koncernen Trèves innan FMEA gjorde sitt kapitaltillskott på [5-15] miljoner euro?
c.
Var de hypoteser i fråga om omstruktureringsplanen som låg till grund för internräntan rimliga och realistiska när FMEA:s investering gjordes?
d.
Är en förväntad internränta på [ 12 %] tillräcklig?
(74)
Kommissionen kommer att komplettera svaren på frågorna b och d med överväganden som rör strukturen för FMEA:s investering respektive fördelningen av mervärdet.
(75)
Med utgångspunkt i svaren på dessa frågor kommer kommissionen att kunna avgöra om FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som härrör både från situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och från företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter.
(76)
Som redan angetts i skäl (23), började Trèves, strax innan den finansiella och ekonomiska krisen bröt ut 2008, ta hem vinsterna till följd av en första omstruktureringsplan som inletts 2005 i syfte att minska personalstyrkan och rationalisera produktionskapaciteten (18). När krisen kom beslutade Trèves att ändra och fördjupa omstruktureringsplanen.
(77)
Från slutet av sommaren 2008 gav Trèves därför ny kraft åt omstruktureringsplanen, och redan i slutet av december 2008, dvs. flera månader före förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, märktes följande resultat:
-
En kraftig sänkning av de allmänna omkostnaderna: tack vare de åtgärder som vidtogs i detta syfte kunde Trèves faktiska totala allmänna omkostnader sänkas med [20-30] % under den sista fyramånadersperioden 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008.
-
En kraftig lagerminskning: lagerkostnaden minskade med [30-40] % under andra halvåret 2008, från [20-80] miljoner euro i juni till [0-60] miljoner euro i december.
-
Begränsning av de materiella investeringarna: de minskade med [40-50] % 2008 jämfört med den preliminära budgeten 2008.
-
En minskning av personalstyrkan: koncernens personal i Frankrike minskade med [10-20] % bara under 2008 ([…] anställda i Frankrike i december 2008 jämfört med […] anställda i januari 2008).
(78)
I början av 2009 utarbetade Trèves på ett mer formellt sätt en ny version av omstruktureringsplanen, med hjälp av det oberoende konsultföretaget […]. Konsultföretaget gjorde bl.a. en uppskattning av behovet av likvida medel för att finansiera planen ([110-140] miljoner euro, se skälen (25) och följande).
(79)
Först och främst bör det betonas att omstruktureringsplanens prognoser för den framtida omsättningen framstår som trovärdiga och realistiska. Prognoserna bygger i själva verket på en kraftig revidering nedåt av den förutsedda ordernivån från tillverkarna. De förväntade volymerna för 2009 är t.ex. [15-25] % lägre än 2008 års nivå. Å andra sidan överensstämmer prognoserna med dem som gjorts under samma tidsperiod av analytiker inom bilsektorn (t.ex. företaget JD Power), när det gäller sektorns förväntade återhämtning och dess struktur inför 2011. Trèves prognoser för den framtida omsättningen bygger alltså på en försiktig och seriös uppskattning av volymerna. Planens förutsägelser om sektorns utveckling är fortfarande försiktiga, och man räknar med en verksamhetsnivå 2011 […] försäljningen 2008.
(80)
Enligt planen ska också kostnaderna minska kraftigt. Minskningen ska åstadkommas bl.a. genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar […] (19) […]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer).
(81)
Med utgångspunkt i dessa åtgärder förutses i omstruktureringsplanen
-
en återgång till ett jämviktsläge från 2010, med ett resultat före skatt på [0-10] miljoner euro, ett positivt kassaflöde i storleksordningen [0-10] miljoner euro och EBITDA på [40-70] miljoner euro,
-
ett resultat före skatt på [10-30] miljoner euro från 2011, med ett kassaflöde på [10-30] miljoner euro och EBITDA på [50-80] miljoner euro.
(82)
Det bör noteras att FMEA, innan några åtaganden gjordes, självt gav företaget […] i uppdrag att mellan mitten av mars och slutet av april 2009 göra en komplett genomgång av Trèves situation (”due diligence”). FMEA gjorde dessutom sina egna analyser och kontroller av omstruktureringsplanen.
(83)
Inom ramen för omstruktureringen åtog sig Trèves för övrigt att upphöra med ”[…]verksamheten”, med hänsyn till den industriella och sociala jämvikten i samband med detta och vikten av att bidra till konkurrenskraften hos de anläggningar som ingår i den nya helhet som Trèves utgör.
(84)
Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att den omstruktureringsplan som ligger till grund för FMEA:s investering i Trèves kan betraktas som trovärdig och realistisk.
(85)
Före FMEA:s investering fastställdes Trèves nettovärde till [15-40] miljoner euro. Med detta som grund blev FMEA:s andel av Trèves kapital [ 50] % genom en kapitalökning på [5-15] miljoner euro. Kommissionen måste undersöka om denna värdering är korrekt och försiktig med tanke på företagets situation vid den aktuella tidpunkten.
(86)
Det finns flera metoder att uppskatta värdet av ett företags nettovärde (20). En som ofta används är metoden med EBITDA-multipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att EBITDA för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet.
(87)
En annan metod är ”Discounted Cash Flow Analysis”. Företagets nominella tillgängliga kassaflöden (”Free Cash Flows”) för kommande år diskonteras med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga nominella kapitalkostnaden (nedan kallad Weighted Average Cost of Capital eller WACC), och nettoskulden dras från det värde som erhålls.
(88)
En tredje metod är den med omsättningsmultipel. Med den metoden kan ett företags nettovärde uppskattas för år X genom att omsättningen för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras från resultatet.
(89)
För värderingen av företaget Trèves före investeringen använde sig FMEA av Discounted Cash Flow Analysis och metoden med omsättningsmultipel. Eftersom Trèves inte hade positiv EBITDA vid utgången av 2008 kunde metoden med EBITDA-multipel inte användas.
(90)
Discounted Cash Flow Analysis kunde däremot tillämpas och gjorde det möjligt att ta hänsyn till utsikterna till återgång till lönsamhet, vilket innebar att de förväntade gynnsamma effekterna av företagets resultatförbättring kunde tas med i värderingen. Metoden med omsättningsmultipel användes också som försiktighetsåtgärd och för bekräftelse.
(91)
När det gäller metoden Discounted Cash Flow Analysis uppskattades kapitalkostnaden eller WACC för sektorn, med hänsyn till den specifika risken för sektorn, till 12 %. FMEA beräknade sedan en försiktigare WACC på [ 12] % med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Slutligen fastställdes WACC till [ 12] %, för att ta hänsyn till tilläggsrisken i anslutning till företagets återhämtningssituation (dvs. omstrukturering). Företagets värde på lång sikt (s.k. slutvärde) beräknades med utgångspunkt i 2011 års resultat. FMEA fastställde på detta sätt koncernen Trèves nettovärde till [15-40] miljoner euro.
(92)
När det gäller metoden med omsättningsmultipel var den multipel som valdes och tillämpades på omsättningen vid utgången av 2008 [0-1]. Denna multipel motsvarar de multiplar som konstaterats på marknaden för jämförbara företag vid tidpunkten för transaktionen. Det bör betonas att dessa multiplar i slutet av 2008 och början av 2009 nådde historiskt låga nivåer på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som drabbade biltillverkningssektorn och dess underleverantörer mycket hårt (omsättningsmultipeln på medellång till lång sikt för sektorn för bilindustrins underleverantörer låg stilla på 0,51). Med tillämpning av en multipel på [0-1] fastställdes Trèves nettovärde till [15-40] miljoner euro.
(93)
Även om en multipel på [0-1] måste anses ligga på en historiskt låg nivå använde sig FMEA alltså av det värde som den multipeln gav och inte av det värde som skulle bli resultatet av en multipel på medellång till lång sikt eller som jämnats ut över flera år. FMEA använde sig inte heller av den värdering som gjorts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis. Detta innebär att uppskattningen av Trèves nettovärde innan FMEA gjorde sin investering var korrekt och försiktig. Den ligger i själva verket i nedre delen av det intervall som fastställts med hjälp av Discounted Cash Flow Analysis och börsmultiplarna. En sådan värdering är gynnsam för den privata investeraren eftersom den ger bättre utsikter till mervärde om värderingsmultiplarna återgår till sina historiska genomsnittsnivåer.
(94)
För övrigt bör det erinras om att FMEA inte bara gjorde ett kapitaltillskott på [5-15] miljoner euro som innebar att man förfogade över [ 50] % av andelarna i koncernen Trèves. FMEA tillförde även [40-50] miljoner euro i form av skuldebrev som ger tillgång till kapital (ORAPA), med en ränta på [ 8] % per år. Det rör sig om en sofistikerad struktur som en privat investerare skulle ha krävt i en sektor som bilindustrins underleverantörer. Att ha en stor kvantitet ORAPA vars paritet varierar beroende på företagets resultat är en av de mest effektiva kontrollmekanismer som finns.
(95)
Den mekanism som FMEA införde fungerar enligt följande. ORAPA kan lösas in genom att företaget Trèves ger ut nya aktier. Pariteten fastställdes 2011 med tillämpning av en förväntad bruttorörelsemarginal på […] %. Om det målet nås erhåller FMEA […] % av nettovärdet genom inlösen av obligationerna. Om målet inte nås har FMEA rätt till […] % av nettovärdet när obligationerna löses in. Det ligger därför i Trèves lednings intresse att se till att denna bruttorörelsemarginal kan nås […]. Såväl den finansiella investeraren som ledningen och aktieägarna har alltså ett intresse av att företagets värde är så högt som möjligt vid utträdet.
(96)
En privat investerare gör i allmänhet en uppskattning av den årliga internränta som det planerade investeringsprojektet ger. Vid beräkning av den årliga internräntan för en investering i ett företag bör företagets nettovärde fastställas vid tidpunkten för diskonteringen av lönsamheten.
(97)
Som redan beskrivits i skälen 85-87 finns det flera metoder för att fastställa ett företags värde. För att uppskatta värdet av företaget under 2012, det år då FMEA skulle kunna avyttra sitt ägarinnehav (21), tillämpade FMEA metoden med EBITDA-multipel. Denna metod tillämpas ofta inom industrisektorn för att fastställa villkoren för utträde för en investerare i eget kapital eller kvasikapital. Vid beräkningen av den diskonterade lönsamheten på grundval av EBITDA stöder sig FMEA för övrigt på en åtgärd av betydelse för företagets återhämtning som måste genomföras mellan investeringen (den 25 maj 2009) och utgången av 2011. Genom att FMEA använder sig av beräknad EBITDA för 2011 och inte den högre siffran för 2012 intar man dessutom en försiktig hållning som går ut på att kontrollera om företagets återhämtning varit tillfredsställande under en relativt kort tid (drygt två och ett halvt år).
(98)
I det aktuella fallet bygger alltså den internränta som FMEA beräknat på tre hypoteser som nämns i omstruktureringsplanen. För det första skulle EBITDA för koncernen Trèves i slutet av 2011 uppgå till [50-80] miljoner euro. För det andra fastställdes Trèves värde i slutet av 2011 med utgångspunkt i en EBlTDA-multipel på [1-6]. För det tredje uppskattas nettoskulden till [50-150] miljoner euro i slutet av 2011. Kommissionen måste alltså undersöka om dessa tre hypoteser kan betraktas som trovärdiga och realistiska vid tidpunkten för FMEA:s investering.
(99)
När det för det första gäller EBITDA-värdet för 2011 bör det understrykas att denna uppskattning bygger på att omstruktureringsplanen genomförs. Som förklaras i skälen 76 och följande kan denna plan alltså betraktas som trovärdig och realistisk. Det bör därför erinras om att kostnadssänkningen huvudsakligen genomförs genom förbättrad arbetskraftseffektivitet och driftskostnadsbesparingar, främst genom […]. Kostnadssänkningen bygger också på en avsevärd minskning av personalstyrkan (omstruktureringen berör totalt 1 300 personer).
(100)
För det andra motsvarar den EBlTDA-multipel som använts ([1-6]) för att fastställa företagets värde den genomsnittliga multipeln för sektorn under perioden 2000-2009 ([1-6]) minus standardavvikelsen, för säkerhets skull med hänsyn till företagets återhämtning. Denna multipel är något högre än multipeln för sektorn vid investeringstillfället (omkring 4,2). Det är dock tillräckligt försiktigt att använda en siffra på [1-6] för värderingen avseende slutet av 2011, med tanke på den prognostiserade återhämtningen, som för övrigt redan tydligt inletts vid tidpunkten för investeringen ([1-6] i december 2008 jämfört med [1-6] i maj 2009). Denna multipel framstår också som tillräckligt försiktig med tanke på de långsiktiga prognoserna för sektorn om multiplar på mellan [1-6] och [1-6].
(101)
För det tredje tyder prognoserna i april 2009 på en förbättring av nettoskulden, som beräknades minska från [100-200] miljoner euro i slutet av 2008 till [100-200] miljoner euro i slutet av 2010 (den hade dessförinnan försämrats och ökat från [100-200] miljoner euro i slutet av 2005 till [100-200] miljoner euro i slutet av 2008). Med hänsyn till den samlade nivån för beräknad EBITDA under perioden 2009-2011, avsaknaden av några större extrakostnader med anknytning till de materiella och icke-materiella investeringarna och avsaknaden av ytterligare bestämmelser om beaktande av omstruktureringskostnaderna, framstår den prognostiserade minskningen på [0-30] miljoner euro som försiktig.
(102)
Mot denna bakgrund kan det konstateras att beräkningen av internräntan vid investeringstillfället bygger på rimliga hypoteser.
(103)
När det gäller frågan om huruvida den beräknade internräntan på [ 12 %] kan godtas med tanke på den risk som investeringen innebär har kommissionen följande synpunkter.
(104)
Till att börja med bör det erinras om beräkningen med utgångspunkt i de faktorer som beskrivs i skälen 97-100 i själva verket ger en internränta på [ 15 %]. För säkerhets skull och av försiktighetsskäl gjorde FMEA dock ett avdrag på […] % från förväntad EBITDA för 2011. Den internränta på [ 12 %] som tillämpats för denna analys avser därför ett pessimistiskt scenario i fråga om företagets utveckling. Som redan angetts ger grundscenariot i själva verket en internränta på [ 15 %], medan ett optimistiskt scenario (där EBITDA överskrids med […] %) ger en internränta på omkring [ 20 %].
(105)
I det här skedet bör det påpekas att det, med tanke på transaktionens icke-likvida karaktär, inte är möjligt att vid bedömningen av om den beräknade internräntan ligger på en lämplig nivå utgå från jämförbara noterade priser (t.ex. för efterställda lån) vid tidpunkten för FMEA:s investering. Flera faktorer som beskrivs nedan möjliggör däremot en bedömning av den lägsta internränta på [ 12 %] som FMEA valde att tillämpa i maj 2009.
(106)
Först och främst bör det noteras att avkastningen på investeringar i sektorn för bilindustrins underleverantörer ofta är låg. Under de fem år som föregick krisen andra halvåret 2008 låg den genomsnittliga internräntan på 8,5 % (22). Investerarna har dock ofta valt att investera i denna sektor, eftersom de är medvetna om den potentiella vinst som hänger samman med den låga värderingen av företagen i sektorn [jämfört med i andra sektorer]. Följaktligen kunde man 2006 se exceptionella internräntor (över 20 % per år i tre år) för de investerare som investerat under marknadsnedgången 2003.
(107)
För att komma över de genomsnittliga avkastningar som observerats måste en investerare därför basera sig på en ingående kunskap om marknaden, vilket FMEA har, och komma fram till den ägarstruktur som ger högsta möjliga avkastning, vilket också kan sägas om FMEA:s investering (se övervägandena om investeringsstrukturen i skälen 94 och 95 samt om fördelningen av mervärdet i skälen 110 och 111).
(108)
De franska myndigheterna hänvisar vidare till en undersökning av AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital) som följer utvecklingen för riskkapitalsektorns resultat i Frankrike. Denna undersökning bygger på uppgifter som lämnats av över 120 strukturer som förvaltar över 500 investeringsfonder. AFIC:s undersökning visar ett nettoresultat på mellan 14,1 % för utgången av 2007 och 10,8 % för utgången av 2008 (det datum som ligger närmast tidpunkten för FMEA:s investering) för ”utvecklingskapital”. Utvecklingskapital är den del av riskkapitalet som FMEA:s investeringspolitik avser (minoritetsägande och tillskott av nya pengar). Sedan hänsyn tagits till ersättningen till förvaltningsbolaget, som uppskattas till högst […], ligger den internränta som måste nås för ett ”marknadsmässigt” resultat på mellan 12 och 15 %.
(109)
Med hjälp av de parametrar som fanns att tillgå vid investeringstillfället kan slutligen en vägd genomsnittlig kapitalkostnad (”WACC”) fastställas med utgångspunkt i CAPM (23) och anpassas till bilsektorn i Frankrike med hänsyn till de specifika tilläggsriskpremier som hänger samman med företagets Trèves storlek och investeringens icke-likvida karaktär. Med hänsyn till dessa tillkommande faktorer med anknytning till riskpremien uppskattas motsvarande WACC till [ 12] % vid investeringstillfället, vilket höjdes till [ 12] % av FMEA (se skäl 91). Det bör erinras om att WACC är den lägsta lönsamhet som ett företags finansiärer (aktieägare och fordringsägare) kräver för att finansiera investeringsprojekt. Beräknad WACC för Trèves ger alltså en viktig indikation om huruvida den lägsta internräntan på [ 12 %] kan godtas (24).
(110)
Det bör för övrigt betonas att mervärdet av företaget Trèves inte kommer att delas mellan FMEA och den historiska aktieägaren med utgångspunkt i deras respektive andel av Trèves kapital. Om ett utträde skulle ske […] anges det i aktieägaravtalet att de första […] miljonerna euro av företagets värde i sin helhet ska gå till FMEA (första delutbetalningen). Behållningen från avyttringen på mellan […] miljoner euro och ett belopp motsvarande beloppet för FMEA:s investering, kapitaliserat med […] % per år, fördelas därefter mellan FMEA ([…] %) och de historiska aktieägarna ([…] %) (andra delutbetalningen). Över denna tröskel får FMEA slutligen […] % av behållningen från avyttringen, och de historiska aktieägarna får […] %.
(111)
Denna uppgörelse om fördelningen av mervärdet skyddar FMEA. FMEA får nämligen härigenom en viktig garanti för att en internränta på [ 12 %] på investeringen snabbt kommer att uppnås (siffran motsvarar Trèves WACC enligt ovan). Uppgörelsen utgör också ett starkt incitament för den historiska aktieägaren och företagets ledning att nå upp till eller till och med överträffa målen i omstruktureringsplanen, som beroende på scenario ska ge en internränta på [ 12 %], [ 15 %] eller [ 20 %] för FMEA.
(112)
De konstateranden som låg till grund för den beräknade internräntan på [ 12 %] var därmed rimliga vid investeringstillfället och godtagbara med tanke på den risk som investeringen innebär.
(113)
Efter analysen av Trèves omstruktureringsplan, värderingen av företaget före FMEA:s investering, investeringsstrukturen, hypoteserna till stöd för en internränta på [ 12 %] och denna internräntas lämplighet, särskilt med avseende på uppgörelsen mellan aktieägarna om fördelningen av mervärdet, kan det konstateras att FMEA agerat under omständigheter som motsvarar dem som skulle ha krävts av en privat investerare vars investering är förknippad med en risk som är kopplad både till situationen i bilsektorn vid investeringstillfället och till företagets situation, som präglades av vissa ekonomiska svårigheter. FMEA:s investering på 55 miljoner euro är med andra ord förenlig med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den innebär alltså inte att företaget Trèves gynnas.
V.1.2 Planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter
(114)
De franska myndigheterna har beviljat Trèves en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, till ett belopp av 18,4 miljoner euro. När det gäller denna åtgärd vill kommissionen till att börja med titta på kriteriet om gynnande.
(115)
Enligt rättspraxis och kommissionens beslutspraxis utgör ett avtal om en offentlig fordringsägares förlängning av återbetalningstiden för skulder inte statligt stöd om fordringsägarens agerande kan jämföras med agerandet hos en privat fordringsägare som ”försöker återfå de belopp som han har att utkräva och som i det syftet ingår avtal med gäldenären, enligt vilka det totala skuldbeloppet skall fördelas eller delas upp i syfte att underlätta återbetalningen av skulden” (25).
(116)
Planen för förlängning av återbetalningstiden för skulder är för Trèves offentliga fordringsägare en bättre lösning än tvångsindrivning. Vid en tvångsindrivning skulle de offentliga fordringsägarna, med tanke på företagets allmänna skuldsättning, i själva verket bara ha fått tillbaka en del av sina icke-prioriterade fordringar. Genom överenskommelsen om förlängning av återbetalningstiden bildades i stället panträtter med förmånsrätt […] (artikel […] i förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009), för att garantera skatteskulderna och de obetalda sociala avgifterna. Dessa tillgångar beskrivs i artikel 7 i protokollet. Deras bokförda nettovärde per den 31 december 2008 var [25-35] miljoner euro. De säkerheter som bildats till förmån för de offentliga fordringsägarna uppgår alltså till 140 % av beloppet för deras fordran, som utgörs av grundbeloppet (18,4 miljoner euro), förseningsavgifter och dröjsmålsräntor (se skäl 117).
(117)
Trèves offentliga fordringsägare uppbär dessutom ränta. Beloppet på 18,4 miljoner euro har i själva verket räknats upp med förseningsavgifter på [1-2] miljoner euro och dröjsmålsräntor på [1-2] miljoner euro, och hela summan ska återbetalas mellan den […]och den […] i månatliga belopp på […] euro. Tillägget av förseningsavgifter och dröjsmålsräntor uppgår till [2-4] miljoner euro, dvs. [10-20] % av grundbeloppet, vilket för den vägda genomsnittliga giltighetstiden för planen för förlängning av återbetalningstiden motsvarar en årsränta på omkring [0-10] %. Denna ränta var redan från början högre än de räntor som finansinstituten beviljat för lånen till Trèves inom ramen för förlikningsprotokollet av den 25 maj 2009, både för den nya krediten och för konsolideringslånet (26).
(118)
I detta sammanhang bör det även understrykas att åtagandet från de offentliga fordringsägarna gjordes samtidigt med ett viktigt åtagande från bankernas sida (konsolideringslån på [30-60] miljoner euro och ny kredit på [10-30] miljoner euro). I förlikningsprotokollet anges dessutom uttryckligen att de säkerheter som bankerna beviljats är efterställda […], vilket betyder att dessa fordringsägare inte kan utnyttja sina säkerheter förrän samtliga prioriterade offentliga fordringsägare ersatts till fullo.
(119)
Koncernen Trèves har inte heller beviljats någon eftergift av skatteskulder eller obetalda sociala avgifter.
(120)
De franska myndigheterna har slutligen bekräftat att den aktuella planen för förlängning av återbetalningstiden inte utgjorde en förlängning eller ändring av en tidigare plan.
(121)
Av detta framgår att den plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter som Trèves beviljats av de franska myndigheterna, på grundval av hypoteser som bedöms som trovärdiga, och som ligger till grund för omstruktureringsplanen (se avsnitt V), omfattas av villkor som är godtagbara för en privat fordringsägare i en marknadsekonomi som verkar på samma villkor.
V.2. Slutsats när det gäller bedömningen av om det förekommer statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget
(122)
Mot bakgrund av det som anförs i avsnitt V.1 tycks varken FMEA:s investering till ett belopp av 55 miljoner euro eller planen för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter till ett belopp av 18,4 miljoner euro innebär att koncernen Trèves gynnas. Dessa åtgärder utgör därför inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.
VI. ALLMÄN SLUTSATS
(123)
Kommissionen konstaterar efter en ingående granskning av åtgärderna i fråga att de inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De två åtgärder som genomförts till förmån för företaget Trèves, som utgörs av en investering till ett belopp av 55 miljoner euro av Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (FMEA) och en plan för förlängning av återbetalningstiden för skatteskulder och obetalda sociala avgifter till ett belopp av 18,4 miljoner euro som beviljats av Frankrike, utgör inte ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till republiken Frankrike.
Utfärdat i Bryssel den 20 april 2011.