PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 349/2012
av den 16 april 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Tidigare undersökningar och gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 130/2006 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på mellan 0 % och 34,9 % på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina). Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på vinsyra som tillverkas av den kinesiske exporterande tillverkaren Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd (nedan kallad Hangzhou Bioking) var 0 %, medan den var mellan 4,7 % och 34,9 % för övriga kinesiska exporterande tillverkare.
(2)
Den 22 februari 2008 ändrade rådet räckvidden för de ovan nämnda åtgärderna genom förordning (EG) nr 150/2008 (3) till följd av en översyn som inletts på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen.
(3)
Den 16 april 2012, till följd av en översyn av de gällande åtgärderna avseende Hangzhou Bioking, vilken hade inletts på grundval av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 mot bakgrund av en rapport från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexico - Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice (4), i vilken det i punkterna 305 och 306 konstaterades att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning konstaterats inte bedriva dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte heller kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter, ändrade rådet genom förordning (EU) nr 332/2012 (5) åtgärderna avseende Hangzhou Bioking.
(4)
Den undersökning som ledde till de åtgärder som infördes i den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
2. Begäran om översyn
(5)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna (6) mottog kommissionen den 27 oktober 2009 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av följande tillverkare (nedan kallade sökandena): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l och Comercial Quimica Sarasa SL, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vinsyra.
(6)
Begäran grundades på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta om de åtgärder som införts på import av vinsyra med ursprung i Kina upphör att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(7)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 26 januari 2011 i Europeiska unionens officiella tidning (7) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
4. Parallella ärenden
(8)
Den 29 juli 2011 offentliggjorde kommissionen även ett tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande (8) enligt artikel 5 beträffande import av vinsyra med ursprung i Kina, begränsat till en kinesisk exporterande tillverkare, Hangzhou Bioking.
(9)
Samma dag offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn (9) enligt artikel 11.3 i grundförordningen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vinsyra med ursprung i Kina, begränsad till undersökning av dumpning från två kinesiska exporterande tillverkare, Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, och Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Undersökning
5.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(10)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 januari 2010-31 december 2010 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
5.2 Parter som berörs av undersökningen
(11)
Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare i unionen som man visste var berörda och deras intresseorganisationer samt företrädarna för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(12)
Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(13)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare från Kina, icke-närstående importörer i unionen och unionstillverkare föreföll vara berörda av undersökningen, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.
(14)
Mot bakgrund av de svar som inkom beslutade man att tillämpa ett stickprovsförfarande avseende unionstillverkarna. Det fanns inte några icke-närstående importörer i unionen som samarbetade i undersökningen. När det gäller exporterande tillverkare i Kina, uppgav endast två exporterande tillverkare att de var villiga att samarbeta i undersökningen. Man beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för exporterande tillverkare.
(15)
Sex unionstillverkare lämnade den information som begärts i tillkännagivandet om inledande och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från dessa unionstillverkare valde kommissionen ut fyra unionstillverkare som konstaterats vara representativa för unionsindustrin när det gäller försäljningsvolymen för den likadana produkten i unionen. Deras sammanlagda försäljningsvolym motsvarade 61 % av försäljningsvolymen på unionsmarknaden.
(16)
Svar på frågeformulären inkom från de fyra utvalda unionstillverkarna, två användare i unionen och två exporterande tillverkare i Kina. Dessutom lämnade två samarbetsvilliga unionstillverkare de begärda allmänna uppgifterna för skadeanalysen.
(17)
Exporten från Hangzhou Bioking, vars individuella dumpningsmarginal var noll i den ursprungliga undersökningen, har inte tagits med i vare sig dumpnings- eller skadeanalysen, inte heller när det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada till följd av den dumpade importen. Den export som omfattas av analysen i översynen är således exporten av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden, ej medräknat exporten från tillverkaren Hangzhou Bioking, och den kallas i denna förordning även den export som omfattas av åtgärder.
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare:
-
Comercial Quimica Sarasa SL.
-
Alcoholera Vinícola Europea SA.
-
Distillerie Mazzari S.p.a.
-
Distillerie Bonollo S.p.a.
b)
Exporterande tillverkare i Kina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd
-
Ninghai Organical Chemical Factory.
c)
Användare
-
Danisco A/S.
-
Kerry (NL) B.V.
d)
Tillverkare i det jämförbara landet
-
Tarcol SA, Argentina.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(19)
Den berörda produkten i denna översyn är densamma som den som definieras i förordning (EG) nr 150/2008, genom vilken man ändrade räckvidden för de åtgärder som infördes i den ursprungliga förordningen (se ovan). Den berörda produkten är vinsyra, med undantag för D-(-)-vinsyra med en negativ optisk rotation på minst 12,0 grader uppmätt i en vattenlösning enligt metoden i Europeiska farmakopén, med ursprung i Kina och för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 2918 12 00 (Taric-nummer 2918120090) (nedan kallad den berörda produkten)
(20)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynsundersökningen att den berörda produkten som importeras till unionsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på de inhemska marknaderna samt de produkter som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen (nedan kallade den likadana produkten) alla har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
1. Inledande anmärkningar
(21)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(22)
Såsom nämns i skäl 13, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare föreföll vara berörda av översynen. Av de 20 kända exporterande tillverkarna var det endast två företag som gav sig till känna och samtyckte till att samarbeta. Båda dessa företag hade beviljats marknadsekonomisk status. Dessa två företag stod för den övervägande delen av exporten av den berörda produkten från Kina till unionen under översynsperioden, ej medräknat exporten från företaget Hangzhou Bioking, vars individuella dumpningsmarginal var noll i den ursprungliga undersökningen.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Jämförbart land
(23)
Eftersom Kina är en övergångsekonomi ska enligt artikel 2.7 a i grundförordningen normalvärdet för exporterande tillverkare som inte kan beviljas behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).
(24)
Liksom i den ursprungliga undersökningen föreslogs i tillkännagivandet om inledande att Argentina skulle användas som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet. Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om detta var ett lämpligt val.
(25)
En industriell användare av vinsyra betonade att det finns vissa begränsningar om man väljer Argentina som jämförbar marknad och hävdade att detta land inte borde vara det enda riktmärket för fastställandet av normalvärdet. Den berörda parten betonade särskilt påstådda skillnader i tillverkningsprocessen mellan Kina och Argentina, den begränsade årliga tillverkningen jämfört med tillverkningen i hela världen och fluktuationerna i växelkurserna. Inga uppgifter lades emellertid fram till stöd för dessa argument.
(26)
De olika tillverkningsprocesserna i Argentina och Kina och deras inverkan på kostnaderna och värderingen av den berörda produkten behandlades emellertid ingående redan i den ursprungliga undersökningen och konstaterades inte ändra jämförbarheten hos produkterna, som konstaterades vara liknande produkter. Eftersom den industriella tillverkarens påstående inte innebar något nytt och inga uppgifter lades fram till stöd för det, kan detta argument inte godtas. Resultaten av översynen vid giltighetstidens utgång bekräftar således resultaten av den ursprungliga undersökningen, dvs. att skillnaderna i produktionsprocesserna inte inverkar på produkternas jämförbarhet.
(27)
Den begränsade årsproduktionen i Argentina i förhållande till hela världsmarknaden för vinsyra är inte ett relevant argument vid bedömningen av huruvida en särskild marknad är lämplig för att fastställa normalvärdet på en jämförbar marknad. Undersökningen bekräftade att Argentina är en öppen och konkurrensutsatt marknad med minst två aktörer. Detta argument kan därför inte godtas.
(28)
Inga uppgifter lades fram till stöd för argumentet om betydande fluktuationer i växelkurserna mellan regionerna. Inte heller vid undersökningen på plats framkom några uppgifter som tyder på en snedvridning av växelkurserna mellan regionerna. Mot denna bakgrund kan inte heller detta argument godtas.
(29)
Liksom i den ursprungliga undersökningen drogs därför slutsatsen att Argentina är ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet.
(30)
Två kända argentinska företag kontaktades, men endast ett av dem samtyckte till att samarbeta, besvara frågeformulären och godta ett kontrollbesök. Uppgifterna från detta företag har använts för att fastställa normalvärdet.
2.2 Normalvärde
(31)
För de två företag som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen fastställdes normalvärdet utifrån respektive uppgifter från dem. I enlighet med artikel 2 i grundförordningen undersökte kommissionen om den inhemska försäljningen av vinsyra till oberoende kunder var representativ under översynsperioden, dvs. om försäljningsvolymen för den produkt som var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden utgör minst 5 % av deras export av den berörda produkten till unionen.
(32)
För det ena av de två företag som hade beviljats marknadsekonomisk status behövde normalvärdet konstrueras, eftersom företagets inhemska försäljning inte var tillräcklig för att betraktas som representativ i den mening som anges i skäl 31. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av företagets tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel.
(33)
För det andra av de två företagen fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som oberoende kunder i exportlandet betalade, eftersom den inhemska försäljningen för detta företag var representativ och skedde vid normal handel.
(34)
När det gäller de företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.
(35)
Den inhemska försäljningen till oberoende kunder i det jämförbara landet bedömdes därför i enlighet med kriteriet i artikel 2 i grundförordningen. Kommissionen kunde försäkra sig om att denna försäljning omfattade tillräckligt stora mängder och skedde vid normal handel och således kunde användas för att fastställa normalvärdet för de företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status.
2.3 Exportpris
(36)
All exportförsäljning till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i unionen. I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt hade betalats eller skulle betalas.
(37)
För alla övriga tillverkare i Kina erhölls uppgifter om exportpriset från importstatistiken i databasen i artikel 14.6.
2.4 Jämförelse
(38)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.
(39)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för skillnader i transport- och försäkringskostnader samt skatter och kreditkostnader som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
(40)
För att jämförelsen mellan normalvärdet fritt fabrik från det jämförbara landet och det exportpris som avses i skäl 37 skulle bli rättvis, justerades exportpriset cif till nivån fritt fabrik på grundval av uppgifter som erhållits under kontrollbesöken.
2.5 Dumpningsmarginal
(41)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(42)
När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, visade jämförelsen att dessa företag har fortsatt med dumpningen, om än på en något lägre nivå.
(43)
Beräkningen av den övriga tullen visade att dumpningsnivån är betydande och till och med högre än i den ursprungliga undersökningen.
3. Sannolikhet för fortsatt dumpning
(44)
Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.
(45)
Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Kina, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader.
3.1 Volym och priser för den dumpade importen från Kina
(46)
Efter det att slutgiltiga åtgärder hade införts i januari 2006 fortsatte den dumpade importen från Kina att öka, från 3 034 ton 2007 till 3 649 ton under översynsperioden, dvs. en ökning med omkring 20 %. Samtidigt ökade marknadsandelen för den dumpade importen från Kina med 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden, från 12,6 % 2007 till 13,5 % under översynsperioden.
(47)
Under samma period var priserna på den dumpade importen från Kina relativt stabila, med en ökning på 12,6 % mellan 2007 och 2008, följt av en minskning under 2009 och översynsperioden, för att under översynsperioden nå samma nivå som 2007.
3.2 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina
(48)
När det gäller den totala produktionskapaciteten för vinsyra i Kina pekar olika offentliga informationskällor (10) på att produktionskapaciteten är betydligt högre än efterfrågan på den inhemska kinesiska marknaden.
(49)
På grundval av uppgifter som samlades in på plats under undersökningen och enligt marknadsundersökningar (11) bedöms den totala produktionskapaciteten i Kina uppgå till omkring 25 000 ton. I förhållande till den tillgängliga kapaciteten i Kina är den kinesiska marknaden liten, med en uppskattad förbrukning på 5 000 ton.
(50)
Det finns dessutom starka indikationer på att kapaciteten i Kina är ännu högre än 25 000 ton. En jämförelse av uppgifterna för den ursprungliga undersökningsperioden med uppgifterna för den aktuella översynsperioden visar att de två samarbetsvilliga kinesiska exportörernas totala kapacitet har ökat med mer än 200 %. Den outnyttjade kapaciteten konstaterades vara omkring 20 % av den totala kapaciteten under översynsperioden.
(51)
Vidare framgår det av uppgifter i de rapporter som avses ovan i skäl 48 och offentlig information att åtminstone två nya tillverkare av vinsyra etablerade sig 2007.
(52)
Mot denna bakgrund står det klart att kapaciteten i Kina inte står i proportion till den inhemska förbrukningen, vilket bekräftar att de kinesiska tillverkarna har ett stort behov av att stärka sin ställning på exportmarknaderna.
3.3 Unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader
(53)
Enligt de uppgifter som samlades in hos de kinesiska samarbetsvilliga företagen är deras prisnivå vid försäljning till tredjeländer i linje med den prisnivå som de kan uppnå på unionsmarknaden. Såsom anges ovan finns det en betydande överkapacitet i produktionen på den inhemska marknaden i Kina, vilket tyder på att det finns ett stort naturligt behov av att hitta alternativa marknader som kan ta emot överskottsproduktionen.
(54)
Unionsmarknaden är den ojämförligt största marknaden i världen. Den svarar för omkring 40 % av världsförbrukningen av vinsyra och växer fortfarande (se skäl 60). På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen står det också klart att de kinesiska företagen är mycket intresserade av att utveckla sin närvaro på den största marknaden i världen och behålla en betydande marknadsandel på unionsmarknaden.
4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(55)
Mot bakgrund av de ovan angivna undersökningsresultaten kan slutsatsen dras att betydande importvolymer från Kina fortfarande dumpas och att det finns en stor sannolikhet för fortsatt dumpning. Med beaktande av den potentiella outnyttjade kapaciteten i Kina och de nya tillverkare som har etablerat sig på den kinesiska marknaden och den omständigheten att unionsmarknaden är den största marknaden i världen med attraktiva prisnivåer, kan slutsatsen dras att de kinesiska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(56)
Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av nio tillverkare i unionen. Av dessa nio tillverkare var det sex tillverkare som samarbetade fullt ut i undersökningen och lämnade in frågeformulären för stickprovsförfarandet och ville ingå i urvalet. Dessa sex tillverkare befanns svara för huvuddelen, i detta fall mer än 73 %, av unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Såsom anges i skäl 57 nedan tillhandahölls uppgifterna i begäran om översyn av nio tillverkare, vilka nedan kallas unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(57)
För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorer på följande två nivåer:
-
Makroekonomiska faktorer (tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktivitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen, på grundval av uppgifter från de tillverkare som hade gett sig till känna i samband med stickprovsförfarandet och en uppskattning som byggde på uppgifter i begäran om översyn för de övriga tre unionstillverkarna.
-
Analysen av mikroekonomiska faktorer (genomsnittliga enhetspriser, lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) genomfördes på grundval av uppgifter från de tillverkare i unionen som ingick i urvalet.
(58)
Det bör påpekas att unionsmarknaden för vinsyra utmärks av att tillverkarna är relativt få till antalet och att de till största delen utgörs av små och medelstora företag i Italien och Spanien. Med undantag för en tillverkare i Spanien, som endast tillverkar vinsyra, är alla andra tillverkare vertikalt integrerade och har som huvudverksamhet att tillverka alkohol från vinjästfällning, en process där vinsyra erhålls som biprodukt.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukning på unionsmarknaden
(59)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, den kinesiska exportdatabasen och uppgifter om importvolymerna för unionsmarknaden enligt Eurostats uppgifter och, när det gäller övriga unionstillverkare, utifrån beräkningar som grundades på begäran om översyn.
(60)
Unionens förbrukning av vinsyra ökade med 11 % mellan 2007 och översynsperioden. Den synliga efterfrågan minskade med 15 % från 2007 till 2009. Under översynsperioden steg förbrukningen i unionen emellertid till 29 964 ton, vilket innebar en betydande ökning med 26 procentenheter jämfört med föregående år. Ökningen förklaras av den höga priselasticiteten för vinsyra. När priserna är låga, vilket var fallet under översynsperioden, kan vinsyra användas i ytterligare tillämpningar som ersättning för andra kemikalieråvaror såsom citronsyra och äppelsyra, därav den ökade förbrukningen i unionen.
Tabell 1
2007
2008
2009
ÖP
Total förbrukning i EU (ton)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Källa: Svar på frågeformulär, den kinesiska exportdatabasen och Eurostat
2. Volym, marknadsandel och importpriser från Kina
2.1 Volym och marknadsandel
(61)
Den totala importvolymen för den berörda produkten från Kina till unionen ökade med 45 % under skadeundersökningsperioden. Den uppgick till 8 495 ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 28,4 %.
(62)
Importvolymen för vinsyra från kinesiska exportörer som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionen ökade med 20 % och uppgick till 3 649 ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 12,2 % och således innebär att marknadsandelen ökat jämfört med 11,3 % i början av skadeundersökningsperioden. Den övriga importen på 4 846 ton kommer från en kinesisk exportör för vilken tullsatsen är 0 % och som ökade sin andel av den totala kinesiska exporten till unionen under skadeundersökningsperioden (+ 9 procentenheter).
Tabell 2
2007
2008
2009
ÖP
Importvolym från Kina som omfattas av åtgärder (ton)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Priser och prisunderskridande
(63)
Följande tabell visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna cif vid EU:s gräns på den import från Kina som omfattas av åtgärder och relevanta genomsnittliga försäljningspriser för unionsindustrin.
Tabell 3
2007
2008
2009
ÖP
Pris på kinesisk import (EUR/ton) som omfattas av åtgärder
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Källa: Svar på frågeformulär och databasen i artikel 14.6
(64)
De genomsnittliga försäljningspriserna cif per enhet för kinesisk export som omfattades av åtgärder uppgick under översynsperioden till 1 819 EUR/ton, vilket motsvarar en ökning med 20 % under skadeundersökningsperioden.
(65)
När det gäller försäljningspriset på vinsyra på unionsmarknaden under översynsperioden, gjordes en jämförelse mellan priserna för den vinsyra som tillverkas och säljs av unionsindustrin och priserna för den import från Kina som omfattas av åtgärder. Man använde sig därvid av unionsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Dessa priser jämfördes med de tidigare nämnda kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser efter rabatter, vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. Det vägda genomsnittliga försäljningspriset i unionen under översynsperioden var 2 496 EUR/ton.
(66)
En jämförelse produkttyp för produkttyp visade att den import av den berörda produkten från Kina som omfattades av åtgärder under översynsperioden såldes i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med så mycket som 32,6 % uttryckt som en procentandel av unionsindustrins priser.
3. Import från andra tredjeländer
(67)
Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.
Tabell 4
2007
2008
2009
ÖP
Importvolym från andra länder (ton)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Marknadsandel för import från andra tredjeländer
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Importpris (EUR/ton)
2 503
2 874
2 300
2 413
Källa: Eurostat och databasen i artikel 14.6
(68)
Importvolymen för vinsyra från andra tredjeländer till EU ökade med 43 % under skadeundersökningsperioden och uppgick under översynsperioden till 845 ton. Priset på denna import är relativt högt och ligger betydligt högre än priset från Kina och endast något lägre än unionsindustrins genomsnittliga prisnivå. Exporten från andra tredjeländer kan emellertid betraktas som marginell, eftersom den under översynsperioden hade en marknadsandel på endast 2,8 %, trots den kraftiga procentuella ökningen i slutet av skadeundersökningsperioden.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(69)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen granskades alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
4.1 Inledande anmärkningar
(70)
Eftersom ett stickprovsförfarande användes för skadeanalysen avseende unionsindustrin, fastställdes skadeindikatorer på två nivåer såsom anges i skäl 57.
4.2 Makroekonomiska faktorer
a) Produktion
(71)
Unionens tillverkning ökade med 5 % mellan 2007 och översynsperioden. Mellan 2009 och översynsperioden ökade den med 19 procentenheter till omkring 30500 ton, efter att först ha minskat kraftigt med 14 % mellan 2007 och 2009. Ökade produktionsvolymer gjorde det möjligt för unionsindustrin att hindra en ökning av produktionskostnaderna och hade en positiv inverkan på unionsindustrins lönsamhet totalt sett.
Tabell 5
2007
2008
2009
ÖP
Produktionsvolym (ton)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(72)
Unionstillverkarnas produktionskapacitet minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden.
(73)
Kapacitetsutnyttjandet var 63 % 2007, men sjönk till 56 % 2009 för att återigen öka till 68 % under översynsperioden. Den lägre utnyttjandegraden 2009 återspeglar krisens negativa effekter. Totalt ökade kapacitetsutnyttjandet med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket bidrog till en ytterligare utspädning av de fasta kostnaderna.
Tabell 6
2007
2008
2009
ÖP
Produktionskapacitet (ton)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Kapacitetsutnyttjande
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
c) Försäljningsvolym
(74)
Unionstillverkarnas försäljningsvolym till oberoende kunder på unionsmarknaden ökade med endast 1 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade först med 11 % mellan 2007 och 2008 och med ytterligare 9 % 2009, för att i slutet av skadeundersökningsperioden slutligen ligga på nästan samma nivå som i början av skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen uppvisade således kraftiga variationer, främst på grund av den ekonomiska krisen 2008 och 2009.
Tabell 7
2007
2008
2009
ÖP
Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
d) Marknadsandel
(75)
Under skadeundersökningsperioden förlorade unionstillverkarna 7,3 procentenheter av sin marknadsandel, som minskade från 76,1 % 2007 till 68,8 % under översynsperioden. Denna förlust av marknadsandelar återspeglar den omständigheten att unionsindustrin trots ökad förbrukning under skadeundersökningsperioden inte klarade av att öka sin försäljning i motsvarande grad, utan försäljningen förblev ganska oförändrad.
Tabell 8
2007
2008
2009
ÖP
Unionstillverkarnas marknadsandel
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn och Eurostat
e) Tillväxt
(76)
Mellan 2007 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen ökade med 11 %, förblev unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden oförändrad och dess marknadsandel minskade med 10 %. Unionstillverkarna kunde alltså inte dra nytta av marknadens tillväxt.
f) Sysselsättning
(77)
Sysselsättningsnivån i unionsindustrin minskade med 28 % mellan 2007 och översynsperioden. Antalet anställda minskade kraftigt från 320 åren 2007 och 2008 till 280 år 2009 och 230 under översynsperioden. Minskningen 2009 återspeglar de omstruktureringar som genomfördes av ett antal unionstillverkare.
Tabell 9
2007
2008
2009
ÖP
Sysselsättning (personer)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
g) Produktivitet
(78)
Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar att produktionen ökade med 5 % samtidigt som sysselsättningsnivån minskade med 28 % och är en indikation på unionsindustrins ökade effektivitet. Detta var särskilt tydligt under översynsperioden, när produktionen ökade samtidigt som sysselsättningsnivån fortsatte att minska och produktiviteten var 48 procentenheter högre än 2009.
Tabell 10
2007
2008
2009
ÖP
Produktivitet (ton per anställd)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
4.3 Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet
h) Faktorer som påverkar försäljningspriset
(79)
De utvalda tillverkarnas genomsnittliga årliga försäljningspris till oberoende kunder på unionsmarknaden ökade med 8 % mellan 2007 och 2009. De minskade emellertid med 6 % under skadeundersökningsperioden, eftersom det genomsnittliga årliga försäljningspriset under översynsperioden sjönk till 2 496 EUR/ton jämfört med 2 667 EUR/ton 2007. Tillgången på kalciumtartrat, som tillverkas från vinjästfällning och svarar för 66 % av de totala tillverkningskostnaderna för vinsyra, varierar beroende på druvskördens kvalitet. Gynnsamma eller dåliga väderförhållanden påverkar således det totala utbudet av kalciumtartrat, vilket i sin tur inverkar på de årliga genomsnittliga försäljningspriserna. Det bör påpekas att 2007 och 2008 inte var gynnsamma för druvskörden, vilket senare, efter produktionsperioden, ledde till ökade råvarukostnader och försäljningspriser (eftersom det är en säsongsprodukt, visar sig effekterna först flera månader efter skördeperioden). Eftersom 2009 däremot var ett bra år för druvskörden, var det årliga genomsnittliga försäljningspriset under översynsperioden 14 % lägre jämfört med föregående år.
Tabell 11
2007
2008
2009
ÖP
Enhetspris på EU-marknaden (EUR/ton)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Källa: Svar på frågeformulär och begäran om översyn
i) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(80)
Mot bakgrund av den grad av dumpning som påvisades i undersökningen konstaterade kommissionen att det inte skett en fullständig återhämtning från tidigare dumpning och att unionsindustrin fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen fastställdes dumpningsmarginalen till 4,7 % respektive 10,1 % för de två samarbetsvilliga kinesiska tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status. Dumpningsmarginalen för alla övriga företag är 34,9 %. Såsom anges ovan i skäl 7 har det även inletts ett antidumpningsförfarande som är begränsat till en kinesisk exporterande tillverkare, Hangzhou Bioking, som inte omfattas av åtgärderna, och det kan inte uteslutas att denna exporterande tillverkare bedriver dumpning. Såsom anges ovan i skälen 48-54 konstaterades det att det är sannolikt att dumpningen kommer att fortsätta, främst eftersom det finns en överskottskapacitet i Kina och den kinesiska inhemska marknaden är ganska liten. När det gäller återhämtningen från tidigare dumpning av importen från Kina, är det viktigt att påpeka att den import från Kina som omfattades av åtgärder fortsatte att öka efter det att de slutgiltiga åtgärderna hade införts i januari 2006 (se skäl 46). Någon egentlig återhämtning från tidigare dumpning kunde således inte konstateras och unionsindustrin anses fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av en eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
j) Lager
(81)
Lagervolymen förblev i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden, med en blygsam ökning på 2 %. Den ökade särskilt kraftigt, med 65 %, 2008 som en direkt följd av den utveckling av försäljningen som beskrivs ovan i skäl 74. Mellan 2008 och översynsperioden minskade lagervolymen, medan försäljningen till icke-närstående parter ökade under samma period.
Tabell 12
2007
2008
2009
ÖP
Utgående lager (ton)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Källa: Svar på frågeformulär
k) Löner
(82)
De utvalda tillverkarnas genomsnittliga lönekostnad ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på ansträngningarna för att minska lönekostnaderna för framför allt okvalificerad arbetskraft, vilket ledde till den minskning av antalet anställda som nämns ovan i skäl 77.
Tabell 13
2007
2008
2009
ÖP
Genomsnittlig lön (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Källa: Svar på frågeformulär
l) Lönsamhet och räntabilitet
(83)
Lönsamheten för de utvalda tillverkarnas försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, ökade med mer än 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. De utvalda tillverkarnas lönsamhet sjönk med 3,7 procentenheter mellan 2007 och 2008 till 7,7 %, vilket anses ligga under lönsamhetsmålet, men ökade 2009 och under översynsperioden till 17,6 %.
(84)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. Den minskade från 36,4 % 2007 till 21,9 % 2008. År 2009 ökade den till 44,4 % och under översynsperioden till 142,9 %. Totalt sett var räntabiliteten mycket positiv under skadeundersökningsperioden.
Tabell 14
2007
2008
2009
ÖP
Lönsamhet i EU (% av nettoförsäljningen)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Räntabilitet (vinst i % av investeringarnas bokförda nettovärde)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Källa: Svar på frågeformulär
m) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(85)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var positivt med 4,6 miljoner EUR 2007. Det minskade till 1,8 miljoner EUR 2008, men förbättrades kraftigt fram till slutet av skadeundersökningsperioden och uppgick under översynsperioden till 6,8 miljoner EUR. Totalt sett var kassaflödet positivt under hela skadeundersökningsperioden.
(86)
Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, främst beroende på att de flesta av tillverkarna är integrerade företag, såsom anges ovan i skäl 58.
Tabell 15
2007
2008
2009
ÖP
Kassaflöde (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Källa: Svar på frågeformulär
n) Investeringar
(87)
De utvalda tillverkarnas årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 23 % mellan 2007 och översynsperioden. Investeringarna ökade med 5 % mellan 2007 och 2008 och med ytterligare 32 procentenheter 2009. Den kraftiga nedgången i investeringarna mellan 2009 och översynsperioden (- 60 procentenheter) förklaras delvis av den omständigheten att de undersökta företagen redan hade genomfört sina större nödvändiga planerade investeringar under skadeundersökningsperioden.
Tabell 16
2007
2008
2009
ÖP
Nettoinvesteringar (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Källa: Svar på frågeformulär
5. Slutsats om unionsindustrins situation
(88)
Analysen av de makroekonomiska uppgifterna visar att unionsindustrin ökade sin tillverkning och försäljning under skadeundersökningsperioden. Den konstaterade ökningen var emellertid inte betydande i sig och bör ses mot bakgrund av att efterfrågan ökade mellan 2007 och översynsperioden samtidigt som unionstillverkarnas marknadsandel minskade med 7,3 procentenheter till 68,8 %.
(89)
Samtidigt visar de relevanta mikroekonomiska indikatorerna en förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation. Lönsamheten och räntabiliteten var oförändrat positiva och även kassaflödet förblev positivt under översynsperioden.
(90)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden bör emellertid ses mot bakgrund av att andra viktiga skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, särskilt försäljningspriserna, den förlorade marknadsandelen och sysselsättningen. Unionsindustrin anses därför fortfarande befinna sig i en utsatt situation som i fråga om vissa aspekter är långt från de nivåer som man kunde ha förväntat sig, om den hade återhämtat sig fullständigt från den skada som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Den prognostiserade importvolymens och prisernas inverkan om åtgärderna upphävs
(91)
Såsom konstateras i skälen 48-52 har de exporterande tillverkarna i Kina en betydande outnyttjad kapacitet och en klar potential att kraftigt öka sin exportvolym till unionsmarknaden och även omdirigera export från andra marknader.
(92)
De exportpriser cif på vinsyra till unionen som tillämpas av de kinesiska exportörer som för närvarande omfattas av åtgärder var betydligt lägre än unionsindustrins priser under översynsperioden och underskred priserna per produkttyp med 32,6 %.
(93)
En analys av den kinesiska exporten (12) av vinsyra till den övriga världen efter översynsperioden visar att volymen har minskat betydligt, från 10 862 ton under översynsperioden till 8 118 ton i slutet av juli 2011 (- 25 %). Denna minskning med 2 744 ton av den kinesiska exportvolymen till andra marknader kan skapa ett ytterligare flöde av kinesisk export till unionsmarknaden.
(94)
Med beaktande av den befintliga outnyttjade kapaciteten för vinsyra i Kina i kombination med unionsmarknadens attraktionskraft, som nämnts ovan, kommer exportörerna i Kina med all sannolikhet att försöka öka sina marknadsandelar i unionen, vilket kommer att vålla unionsindustrin väsentlig skada. I avsaknad av antidumpningstullar på import av vinsyra med ursprung i Kina skulle följaktligen en eventuell ökning av volymen av den dumpade importen från Kina utöva ett ännu större pristryck på unionsindustrin och orsaka väsentlig skada.
(95)
Såsom anges ovan i skäl 79 spelar väderförhållandena/skördeförhållandena en viss roll för unionsindustrins allmänna ekonomiska situation. Det erinras om att vinsyra, som också används av vinproducenter, kan erhållas antingen från biprodukterna från vinframställning eller genom kemisk syntes från petrokemiska föreningar eller kolföreningar såsom bensen, vilket är fallet när det gäller de kinesiska exportörerna.
(96)
Det bör följaktligen också påpekas att det inte finns några större begränsningar i produktionsvolymen vid den kinesiska tillverkningen, eftersom man använder syntetiska tillverkningsmetoder, till skillnad från unionstillverkarna som använder naturliga råvaror, dvs. jästfällning från vinframställning.
(97)
Eftersom unionsindustrins lönsamhet delvis är beroende av väderförhållandena, kan den goda lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden inte betraktas som varaktig. Inte heller under skadeundersökningsperioden klarade unionsindustrin alltid av att uppnå sitt lönsamhetsmål på 8 %. Redan under sexmånadersperioden efter översynsperioden föll unionsindustrins lönsamhet kraftigt till omkring 3 %, och unionsindustrin befann sig återigen i ett utsatt läge.
2. Slutsats om sannolikheten för att skadan återkommer
(98)
Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att den dumpade exporten med ursprung i Kina med all sannolikhet kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta kommer att leda till ett pristryck på unionsindustrins priser och en försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. Slutsatsen dras därför att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att återkomma, om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(99)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter.
(100)
Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den nu aktuella undersökningen är en översyn där man har analyserat en situation där antidumpningsåtgärder redan tillämpades, var det dessutom möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt hade haft några otillbörliga negativa verkningar för de berörda parterna.
(101)
Man undersökte därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import med ursprung i Kina.
2. Unionsindustrins och övriga unionstillverkares intresse
(102)
Unionsindustrin har generellt visat sig vara en livskraftig industri. Detta bekräftas av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden, som delvis berodde på industrins omstruktureringsansträngningar och de införda åtgärderna. Under skadeundersökningsperioden förbättrade unionsindustrin framför allt sin kostnadsstruktur, sin lönsamhet och sin produktionsvolym.
(103)
Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att gynnas av bibehållna åtgärder. Om åtgärderna mot import med ursprung i Kina inte bibehålls, är det sannolikt att unionsindustrin återigen kommer att lida väsentlig skada till följd av omfattande volymer av dumpad import från Kina, vilket allvarligt kommer att försämra dess ekonomiska situation. Det finns en uppenbar sannolikhet för omfattande volymer av skadevållande dumpning, som unionsindustrin inte kommer att kunna stå emot. Unionsindustrin skulle därför ha fortsatt nytta av att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls.
(104)
Slutsatsen blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.
3. Importörernas intresse
(105)
Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärderna inte skulle få någon större inverkan. Inga handlare/importörer samarbetade i den aktuella undersökningen. Med hänsyn till att det inte finns något som visar att de gällande åtgärderna har haft en avgörande påverkan på importörerna, drar kommissionen slutsatsen att ett bibehållande att åtgärderna inte kommer att påverka unionsimportörerna i någon större utsträckning.
4. Användarnas intresse
(106)
Vinsyra används främst i vin- och livsmedelsindustrin som ett tillsatsämne i livsmedel och drycker samt i byggnadsindustrin som ett brandhämmande medel vid tillverkningen av gips.
(107)
Alla kända användare har kontaktats i denna undersökning.
(108)
Det fanns inga samarbetsvilliga användare i byggnadsindustrin. Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen svarar vinsyra för mindre än 2 % av kostnaderna för de gipsprodukter i vilka den används. Därför drogs slutsatsen att en fortsättning av åtgärderna skulle ha en försumbar inverkan på byggnadsindustrins kostnader och konkurrensförmåga.
(109)
Två stora importörer/användare i livsmedelssektorn samarbetade fullt ut i förfarandet. Det kunde fastställas att båda företagen var lönsamma, även när det gäller de produktlinjer där den berörda produkten används som råvara. Försäljningen av produkter som tillverkas med användning av den berörda produkten svarade dessutom endast för en liten andel av deras totala omsättning. Därför kan slutsatsen dras att en fortsättning av åtgärderna inte orimligt skulle påverka användarna i livsmedelsindustrin. För dessa användare är det dessutom viktigt att det finns flera olika försörjningskällor för den berörda produkten.
5. Slutsats om unionens intresse
(110)
Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivits ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl mot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(111)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna.
(112)
En användare i byggnadssektorn hävdade att en utvidgning av de gällande åtgärderna skulle föra med sig en brist på den berörda produkten, vilket i sin tur kunde komma att öka företagets produktionskostnader och resultera i höjda priser på de färdiga produkterna. Ingen bevisning lämnades till stöd för dessa påståenden. Eftersom påståendena inte kunde styrkas och användarna i byggnadssektorn inte var samarbetsvilliga, var det inte möjligt att kontrollera dessa påståenden.
(113)
De två användare i livsmedelssektorn som samarbetade i undersökningen hävdade att följderna för livsmedelsindustrin av fortsatta åtgärder inte hade beaktats tillräckligt, och en användare begärde därför att bli hörd av förhörsombudet.
(114)
Under utfrågningen sade sig denna användare hålla med om slutsatsen att fortsatta åtgärder överlag inte skulle påverka hela företagets lönsamhet negativt, men hävdade däremot att följderna skulle bli påtagliga för lönsamheten för den särskilda produktionslinje som använder den berörda produkten och som bara står för en liten del av den totala omsättningen. Användaren hävdade också att de inhemska priserna på vinsyra hade ökat betydligt efter översynsperioden och att dessa prisnivåer igen skulle minska produktlönsamheten avsevärt. Denna användare förnekade emellertid inte att prisökningen var ett resultat av bristande råvarutillgång på unionsmarknaden, vars nivå fluktuerar regelbundet beroende på vinskörden. Prisökningen kan därför inte anses vara bestående eller orsakad av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(115)
Den andra samarbetsvilliga användaren hade under ett möte med utredningsgruppen invändningar mot en utvidgning av åtgärderna, med argument av liknande slag. Dessa invändningar avvisades därför också (se föregående skäl).
(116)
En samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare hävdade att unionsindustrin inte kunde anses vara fortsatt sårbar och att den viktigaste faktor som påverkar unionsindustrins situation hänger nära samman med väderförhållandena. Denna exporterande tillverkare var följaktligen emot fortsatta åtgärder. Dessa påståenden understöddes inte av någon bevisning och kunde därför inte godtas. Vidare var påståendena inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultaten när det gäller unionsindustrins situation.
(117)
Mot bakgrund av sina lönsamhetssiffror under skadeundersökningsperioden gjorde slutligen unionsindustrin gällande att nedläggningen i mitten av 2008 av den enda franska tillverkaren på kort sikt hade minskat tillgången på den berörda produkten på hemmamarknaden, vilket lett till tillfälligt höjda försäljningspriser, som i sin tur ökade lönsamheten. Mot bakgrund av dessa omständigheter hävdade unionsindustrin att förändringarna inte kunde anses vara av bestående karaktär. Undersökningsresultaten när det gäller unionsindustrins situation förblir därför oförändrade.
(118)
Efter att ha beaktat de synpunkter som lämnades in efter det att berörda parter underrättats om slutsatserna av undersökningen, ansåg kommissionen att ingen av synpunkterna var av ett sådant slag att de kunde ändra de slutsatser som dragits under undersökningen.
(119)
Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vinsyra med ursprung i Kina bör bibehållas i ytterligare fem år i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vinsyra, med undantag för D-(-)-vinsyra med en negativ optisk rotation på minst 12,0 grader uppmätt i en vattenlösning enligt metoden i Europeiska farmakopén, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 2918 12 00 (Taric-nummer 2918120090) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för produkter tillverkade av följande företag:
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Folkrepubliken Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Folkrepubliken Kina
4,7 %
A689
Alla övriga företag (utom Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Folkrepubliken Kina - Taric-tilläggsnummer A687)
34,9 %
A999
3. De individuella tullsatser för respektive företag som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 april 2012.