NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1261/2010
ze dne 22. prosince 2010
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 1. dubna 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. února 2010 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo považováno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody pro slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely zjištění ohledně subvencování výběr vzorku.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem 22 vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupin společností ve spojení. Dvacet z těchto spolupracujících společností nebo skupin vykázalo vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto dvaceti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.
(11)
Vyvážející výrobci, kteří se ve zmíněné lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které při šetření nespolupracují. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(12)
V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení, přičemž všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Jeden vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, protože nesplňoval kritéria stanovená v čl. 27 odst. 1 základního nařízení, požádal o stanovení individuálního rozpětí subvencování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytl odpověď na dotazník.
(14)
Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na počet společností, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřeny. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže ve 22. bodě odůvodnění. Vzhledem k počtu inspekcí na místě, které by bylo zapotřebí uskutečnit v prostorách těchto společností, se mělo za to, že by individuální prošetřování znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(15)
Proto byl přijat předběžný závěr, že žádost o individuální prošetření nemůže být přijata.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
S ohledem na velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení pro účely stanovení újmy výběr vzorku.
(17)
Žádní další výrobci než uvedených osm společností, jejichž jménem byl podán podnět, se nepřihlásili ani nepodali základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření, jak je stanoveno v oznámení o zahájení. Z těchto osmi společností byl vybrán vzorek čtyř společností, a to na základě reprezentativnosti jejich objemu prodeje, na základě typů výrobku, které vyrábějí, a toho, kde se v Unii nacházejí. Výběr vzorku byl konzultován s žadatelem a dotčenými výrobci.
(18)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců
(19)
S ohledem na velký počet dovozců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení předpokládal v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
(20)
Komise všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala dotazníky. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku vyvážejících výrobců, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii a čtyřem dovozcům v Unii, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku dovozců, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(21)
Odpovědi přišly od indické vlády, vyvážejících výrobců zařazených do příslušného vzorku, vyvážejícího výrobce, který žádal o individuální prošetření, výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku a jednoho dovozce. Od uživatelů ani od žádných dalších stran dotčených řízením žádné odpovědi na dotazník nepřišly. Podstatná část výrobců v Unii kromě toho zaslala požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(22)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách indické vlády v Dillí, vlády státu Maháráštra v Bombaji, úřadu indické vlády v Bombaji a v prostorách následujících stran řízení se uskutečnily inspekce na místě:
Výrobci v Unii
-
Aceros Inoxidables Olarra S.A, Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Rodaciai SPA, Itálie, a prodejci ve spojení,
-
Roldan S.A., Španělsko, a prodejci ve spojení,
-
Ugitech France S.A., Francie, a prodejci ve spojení;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Vpl., Ltd., Thane, Maháráštra,
-
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra,
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra,
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra.
1.3. Období šetření
(23)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Šetření ukázalo, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Indii, kterých se týká toto šetření, mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Unie. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci v Unii a prodávané na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Unie z dotčené země. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
„Kniha celních nároků“;
b)
režim předběžného povolení;
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
e)
režim vývozních úvěrů.
(27)
Výše uvedené programy a) až d) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období současného šetření jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
3.2. Program „Kniha celních nároků“
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis programu „Kniha celních nároků“ je uveden v kapitole 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Výhody tohoto programu může čerpat kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.
c) Praktické provádění programu „Kniha celních nároků“
(31)
Vývozce může zažádat o kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby v rámci programu „Kniha celních nároků“ byly indickými úřady stanoveny pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovezenému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu „Kniha celních nároků“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odbavení vývozní přepravní doklad. V tomto dokumentu je uvedena, mimo jiné, výše kreditu v rámci „Knihy celních nároků“, který má být poskytnut pro příslušnou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout kredit v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Takové kredity mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené oproti těmto kreditům může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.
(34)
Žádost o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ se podává elektronicky a může se týkat neomezeného počtu vývozních transakcí. Pro podání žádosti o kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ ve skutečnosti neexistují žádné pevné lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu „Kniha celních nároků“ automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Chandan Steel a společnosti skupiny Venus group využívaly v období šetření tento režim.
d) Závěry ohledně programu „Kniha celních nároků“
(36)
Režim „Kniha celních nároků“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Kredity v rámci programu „Kniha celních nároků“ jsou finančním příspěvkem od indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Kredity v rámci režimu „Kniha celních nároků“ navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(37)
Kromě toho režim „Kniha celních nároků“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento program nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu „Kniha celních nároků“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání příslušných výhod stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, tak mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu „Kniha celních nároků“.
e) Výpočet výše subvence
(39)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce, zjištěné za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu „Kniha celních nároků“, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemá indická vláda volbu, zda subvenci poskytnout či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu „Kniha celních nároků“ jako součet kreditů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(40)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence odečteny z kreditů stanovených uvedeným způsobem, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(41)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 1,5 % až 3,4 %.
3.3. Režim předběžného povolení
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 2009-2014 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček HOP I 2004-2009 a HOP I 2009-2014.
b) Způsobilost
(43)
Režim předběžného povolení má šest podprogramů, které jsou podrobněji popsány ve 44. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro fyzický vývoz a pro podprogram předběžných povolení pro roční potřebu. Výrobci-vývozci, kteří jsou dodavateli konečného vývozce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé, kteří zajišťují dodávky v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram předběžných povolení pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům-vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů „Předběžný příkaz k uvolnění“ a tuzemský akreditiv back-to-back.
c) Praktické provádění
(44)
Režim předběžného povolení může být vydán na:
i) fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Dovezené množství a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci,
ii) roční potřebu: Toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může vyvézt jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a proces výroby si rozdělí. Výrobce-vývozce, který vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončí výrobu a je povinen konečný výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT 04-09. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně,
v) předběžný příkaz k uvolnění: Držitel režimu předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít předběžného příkazu k uvolnění. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako předběžné příkazy k uvolnění a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Převedení předběžného příkazu k uvolnění dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně). V rámci mechanismu předběžného příkazu k uvolnění jsou daně a cla vraceny dodavateli místo vracení konečnému vývozci ve formě vrácení cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský akreditiv back-to-back: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(45)
V průběhu období šetření získaly úlevy v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti. Tyto společnosti využívaly jednoho z uvedených podprogramů, a sice režimu předběžného povolení pro fyzický vývoz. Proto není nutné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(46)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dovezeného zboží/zboží nakoupeného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a prací, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(47)
Pokud jde o podprogram využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci programu předběžného povolení určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(48)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, vždy o šest měsíců).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(50)
Jedna z šetřených společností nevedla žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě. Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 2004-2009, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě této společnosti uplatněny. V této fázi proto de facto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
(51)
Pokud jde o druhou společnost, ta vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Registr spotřeby pro období šetření však nebyl k dispozici, a proto nebylo možné ověřit mimo jiné záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23). Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 46. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto osvědčování proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy byla splněna.
d) Závěr ohledně režimu předběžného financování
(52)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(53)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(54)
Podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Nadto indická vláda neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(55)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(56)
Vzhledem k neexistenci povolených režimů vracení cla nebo režimů vracení u náhradních vstupů je napadnutelnou výhodou prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy vracení použít a namísto údajných nadměrných úlev se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takových nadměrných úlev povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(57)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podprogramu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(58)
Sazba subvencí zjištěná pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 0,8 %, resp. 1,5 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(59)
Šetření odhalilo, že dvě ze společností nebo skupin společností ve vzorku využívaly v období šetření tento režim. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné Proto se mělo za to, že není nezbytné v tomto šetření dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz
(60)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností ve vzorku měla status subjektu orientovaného na vývoz a v období šetření jí byly poskytovány subvence.
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu pro subjekty orientované na vývoz je uveden v kapitole 6 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příruček HOP I 04-09 a HOP I09-14.
b) Způsobilost
(62)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim pro subjekty orientované na vývoz.
c) Praktické provádění
(63)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(64)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat podrobné informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení uznání společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim pro subjekty orientované na vývoz, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(65)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004-09 a FT-policy 2009-2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(66)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřené z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou splnění pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení své činnosti.
(67)
Subjekty působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úředníků.
(68)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozů uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů HOP I2009-2014. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(69)
Podle příslušného oddílu HOP I2009-2014 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [subjekt orientovaný na vývoz] určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(70)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(71)
V současném případě využíval režim pro jednotky orientované na vývoz jeden ze spolupracujících vývozců ve vzorku. Tento spolupracující vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený spolupracující vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 66. bodě odůvodnění bodech i) až vi). Nicméně co se týče osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla způsobilá pro toto osvobození. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
d) Závěry ohledně režimu pro subjekty orientované na vývoz
(72)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň z cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento program neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(73)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud je spotřební daň a dodatečné clo zaplaceno, může být využito jako kredit pro budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím kreditu „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(74)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy zakládají subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009-2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání obvykle splatné při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od daně z dovozu (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(76)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě prominutého cla a daní (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 4,3 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(77)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností tak bylo zanedbatelné.
3.6. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(78)
Podrobnosti režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích/cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(79)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(80)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(81)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(82)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností tento režim během období šetření využívala.
d) Závěr ohledně režimu vývozních úvěrů
(83)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky uvedenými v 78. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(84)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(85)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(86)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období šetření pro uvedenou společnost činí 0,4 %.
3.7. Výše napadnutelných subvencí
(87)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %:
REŽIM→
DEPB (4)
PPO (4)
EOU (4)
PVÚ (4)
Celkem
SPOLEČNOST
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(88)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 4,0 %.
(89)
Pokud je o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, konkrétně dosahovala 100 %. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. 4,3 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(90)
Pro stanovení objemu výroby v Unii byl vzat v úvahu výstup následujících výrobců v Unii:
-
osm výrobců, jejichž jménem byl podán podnět,
-
čtyři výrobci, kteří podpořili řízení,
-
dvanáct dalších výrobců v Unii uvedených v podnětu, kteří nebyli ani žadateli, ani nepodpořili řízení, ale nevznesli proti současnému šetření žádné námitky.
(91)
Pro účely analýzy celkové újmy tedy výrobní odvětví Unie sestává z těchto 24 společností.
4.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(92)
Jak bylo uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek čtyř společností z výrobců, kteří se přihlásili Komisi a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření.
(93)
Tito čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 62 % celkové produkce výrobního odvětví Unie v období šetření.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(94)
Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu a růstu shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů týkajících se cen, zaměstnanosti, produktivity, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. Spotřeba v Unii
(95)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku, údajů o prodeji uskutečněném dalšími výrobci v Unii předložené žadatelem, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných z Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření.
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba Unie v tunách
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba snížila o 36 %. Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba snížila o 41 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetřením mírně vzrostla, a sice o 5 procentních bodů.
(97)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby od roku 2008, během nějž uživatelé dotčeného výrobku, jako automobilový průmysl, domácí spotřebiče nebo chemický a stavební průmysl, zaznamenali silný pokles poptávky po jejich výrobcích. Ve druhé polovině období šetření se situace na trhu začala mírně zlepšovat a výsledkem bylo mírné zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s první polovinou období šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země do Unie
5.3.1. Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z Indie v tunách
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Podíl dovozů na trhu
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
Na základě údajů Eurostatu pro období 2007 až 2009 a odpovědí na otázky položené v souvislosti s výběrem vzorku pro období šetření dovoz dotčeného výrobku z Indie sledoval sestupný trend spotřeby v EU a snížil se v posuzovaném období o 27 %. K největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy se dovoz snížil o 41 procentních bodů. Následně se dovoz mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 16 procentních bodů.
(99)
Jelikož tento pokles je nižší než pokles spotřeby v Unii, podíl indických dovozů na trhu se mírně zvýšil, a to z 10,39 % v roce 2007 na 11,78 % v období šetření.
5.3.2. Ceny dovozů a cenové podbízení
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena dovozu z Indie v EUR/tuna
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie se snížila o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny spadly o 22 procentních bodů. Ačkoli tento pokles odpovídal sestupnému trendu cen surovin, je třeba poznamenat, že během celého posuzovaného období byla průměrná jednotková cena dovozu z Indie výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie, což vedlo k silnému cenovému tlaku na ceny prodeje účtované subjekty v Unii.
(101)
Srovnání pro období šetření mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku ze závodu při prodeji nezávislým zákazníkům na trhu Unie a cen CIF na hranici Unie účtovaných vyvážejícími výrobci v Indii, náležitě upravený o náklady na vykládku a proclení, ukazuje na cenové podbízení v rozmezí od 16,7 % do 18,2 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(102)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu subvencovaných dovozů z Indie na výrobní odvětví Unie analýzu všech hospodářských faktorů, které měly vliv na stav tohoto výrobního odvětví od roku 2007 do období šetření.
5.4.1. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby v tunách
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Výrobní kapacita v tunách
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Využití kapacity
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla celková produkce výrobního odvětví Unie o 42 %, zatímco výrobní kapacita zůstala nezměněná, čímž se míra využití kapacity snížila o 26 procentních bodů. Tento pokles výroby byl větší než pokles spotřeby v Unii, který činil za celé posuzované období 36 %.
b) Objem prodeje, podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v EU v tunách
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Objem prodeje obdobného výrobku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie uskutečněný výrobním odvětvím Unie klesl za celé posuzované období o 36 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy prodej klesl o 29 procentních bodů. Následně se prodej mezi rokem 2009 a obdobím šetření mírně zvýšil, a to o 3 procentní body.
(105)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal nezměněný a pohyboval se během posuzovaného období kolem 81 %.
c) Růst
(106)
Jelikož jak spotřeba v Unii, tak objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie klesly v posuzovaném období o 36 %, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu na 81 %.
d) Rozsah současného rozpětí subvencí
(107)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.4.2. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do příslušného vzorku
a) Zásoby
(108)
Výrobní odvětví Unie vyrábí především na zakázku, zásoby proto nelze považovat za významný ukazatel újmy. Trendy v zásobách jsou uvedeny pro informaci. Níže uvedená čísla se týkají pouze společností zařazených do vzorku a představují objem zásob na konci každého období.
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob v tunách
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Objem zásob se v posuzovaném období snížil o 22 %, ale jako procento výroby se zásoby zvýšily z 16 % na 19,5 %.
b) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a výrobní náklady
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie (v EUR)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Průměrné výrobní náklady
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Průměrné jednotkové ceny prodeje nezávislým zákazníkům na trhu Unie uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie zařazenými do vzorku se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 44 %, přičemž k největšímu poklesu došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny klesly o 25 procentních bodů. Tento pokles byl však částečně způsoben poklesem jednotkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, které se během posuzovaného období snížily o 31 %. Snížení jednotkových nákladů bylo způsobeno především poklesem cen surovin. Tento pokles byl lehce zmírněn zvýšením podílu fixních nákladů na vyrobenou jednotku v důsledku nižšího využití kapacity.
c) Zaměstnanost, produktivita a náklady na pracovní sílu
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Průměrné náklady na pracovníka
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Počet zaměstnanců byl během posuzovaného období snížen o 15 % v důsledku poklesu aktivity výrobního odvětví Unie.
(112)
Pokud jde o průměrné náklady práce na zaměstnance, ty se v posuzovaném období mírně zvýšily, a sice o 5 %. To je považováno za přirozený nárůst, který je nižší než míra inflace v průběhu posuzovaného období. Navíc je třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu netvoří významnou část celkových nákladů výroby tyčí z nerezavějící oceli.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Peněžní tok (v EUR)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investice (v tisících EUR)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Návratnost investic
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost podstatně snížila a z více než 9 % zisku v roce 2007 se změnila v téměř 8 % ztrátu v období šetření. Největší pokles zisků byl zaznamenán mezi lety 2008 a 2009, kdy činil více než 16 procentních bodů.
(114)
Čistý peněžní tok vytvořený obdobným výrobkem se od roku 2007 do období šetření snížil o 107 %.
(115)
Roční investice do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 77 %.
(116)
Návratnost investic vyjádřená jako procentní podíl zisku na čisté účetní hodnotě investic sledovala zmíněný negativní vývoj ziskovosti a snížila se o 134 procentních bodů.
(117)
Nic nenasvědčovalo tomu, že se v posuzovaném období snížila schopnost výrobního odvětví získávat kapitál.
5.5. Závěr o újmě
(118)
Během posuzovaného období se téměř všechny ukazatele újmy náležející výrobnímu odvětví Unie vyvíjely negativně.
(119)
Spotřeba v Unii se snížila o 36 %, objem prodeje uskutečněného výrobním odvětím Unie klesl o 36 % a využití kapacity kleslo o 42 %. Jednotkové ceny prodeje uskutečněného výrobci v Unii zařazenými do vzorku se snížily o 44 % na úroveň, kdy byly nižší než náklady. Reagovaly tak na pokles cen dovozu z Indie, aby byl zachován určitý objem prodeje a výroby, který by pokryl fixní náklady.
(120)
Ziskovost ze z 9,5 % zisku v roce 2007 změnila na téměř 8 % ztrátu v období šetření. Investice, peněžní tok a návratnost investic rovněž sledovaly tento negativní vývoj, přičemž se během posuzovaného období snížily o 77 %, resp. 107 %, resp. 246 procentních bodů.
(121)
Pouze jeden ukazatel, totiž podíl výrobního odvětví Unie na trhu, zůstal na nezměněné úrovni 81 %.
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(123)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(124)
Pokles dovozních cen o 44 % v posuzovaném období, jakož i vysoká rozpětí cenového podbízení zjištěná v období šetření, jež dosahovala rozpětí od 16,7 % do 18,2 %, byly zaznamenány souběžně se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Vzhledem k úrovni subvencování u spolupracujících vývozců, nízké úrovni cen subvencovaného dovozu, jež představovala výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrála jejich přítomnost na trhu Unie významnou úlohu v tom, že se zmíněný negativní trend prodejních cen na trhu Unie dále zhoršoval. Závažná újma, již utrpělo výrobní odvětví Unie, se nejvíce projevuje nízkou úrovní prodejních cen a dramatickými finančními ztrátami, jež výrobní odvětví utrpělo.
(126)
Průměrné ceny dovozu z Indie podstatně klesly, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit ceny, aby si udrželo určitý obrat, avšak při ztrátových cenách, aby byly pokryty alespoň fixní náklady. Výsledkem bylo, že se od roku 2008 finanční situace výrobního odvětví Unie prudce zhoršila.
(127)
Na základě výše uvedeného se přijímá prozatímní závěr, že subvencovaný dovoz z Indie, který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie během období šetření, byl určující pro újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Vliv dalších činitelů
(128)
Dalšími činiteli, které byly zkoumány v souvislosti s příčinnými souvislostmi, jsou hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU, výrobní náklady, dovoz z jiných třetích zemí a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku.
6.3.1. Hospodářská krize, vývoj spotřeby v EU a náklady výroby
(129)
Hospodářský útlum přispěl ke snížení spotřeby a k tlaku na ceny. Nízká úroveň poptávky po některých tyčích z nerezavějící oceli vedla ke snížení produkce výrobního odvětví Unie a z části přispěla k poklesu prodejních cen.
(130)
Za normálních hospodářských podmínek a pokud by neexistoval silný tlak na ceny ze strany subvencovaného dovozu, by výrobní odvětví Unie mohlo mít určité problémy reagovat na pokles spotřeby a s následný nárůst fixních nákladů výroby v důsledku nízkého využití kapacity, které zaznamenalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Subvencovaný dovoz však umocnil účinek hospodářského poklesu a znemožnil prodej za vyšší než výrobní ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že pokles poptávky v EU související s hospodářskou krizí, který příslušné odvětví zaznamenalo, přispěl k újmě, již výrobní odvětví Unie utrpělo. Má se však za to, že tím není narušena příčinná souvislost zjištěná v souvislosti se subvencovaným levným dovozem z Indie.
6.3.2. Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
OŠ
Dovoz z jiných třetích zemí v tunách
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Průměrná cena dovozu
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Na základě údajů Eurostatu objem dovozu některých tyčí z nerezavějící oceli do Unie ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 48 %. Podíl těchto jiných třetích zemí na trhu se snížil o 19 %.
(133)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny indických vyvážejících výrobců i vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto se má předběžně za to, že dovoz z dalších třetích zemí nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
2007
2008
2009
OŠ
Objem vývozu v tunách
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Jednotková prodejní cena v eurech
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 42 % a jednotková prodejní cena o 46 %. Ačkoli tento vývoz činil pouze 6 % jeho celkového prodeje v období šetření, nelze vyloučit, že měl tento výsledek na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Má se však za to, že vzhledem k nízkému objemu dovozu není tento dopad dostatečný, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr o příčinné souvislosti
(135)
Šetření ukázalo, že další známé činitele, jako dovoz z jiných třetích zemí, vývoz uskutečněný výrobním odvětvím Unie a pokles spotřeby, nebyly rozhodující příčinou újmy, již výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Časová shoda mezi subvencovaným dovozem z Indie a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie na straně druhé vede k závěru, že subvencovaný dovoz způsobil značnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné úvahy
(137)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Byl zvážen dopad možných opatření na všechny strany, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí žádných opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie trpělo subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Indie, který působil újmu. Rovněž se připomíná, že většina hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Vzhledem k povaze újmy (tj. značné ztráty) se další podstatné zhoršení situace výrobního odvětví Unie v případě neexistence opatření jeví jako nevyhnutelné.
(139)
Očekává se, že uložení opatření zabrání dalším narušením trhu a obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu.
(140)
Pokud by opatření uložena nebyla, ceny by byly nadále nižší než náklady a zisky výrobců v Unii by se dále zhoršovaly. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(141)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří střední a velké podniky rozmístěné po celé Unii, uložení opatření by kromě toho pomohlo zachovat v těchto oblastech zaměstnanost.
(142)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(143)
Všichni dovozci, o kterých Komise věděla, byly požádáni, aby se přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděli čtyři dovozci. Všem čtyřem byl zaslán dotazník, ale odpověděl pouze jeden. V pozdější fázi šetření se počítá s inspekcí v prostorách dovozce, který se nachází v Německu.
(144)
Pokud by byla uložena vyrovnávací cla, nelze vyloučit, že by úroveň dovozu pocházejícího z dotčené země mohla klesnout, což by mělo vliv na hospodářskou situaci dovozců. Účinek jakéhokoli zvýšení cen dovozu dotčeného výrobku na dovozce by však měl pouze obnovit soutěž na trhu Unie a neměl by dovozcům zabránit prodávat dotčený výrobek. Kromě toho nízký podíl nákladů na dotčený výrobek z hlediska celkových nákladů konečných uživatelů by měl dovozcům usnadnit přenést jakékoli zvýšení cen na jejich zákazníky. Na základě těchto skutečností byl učiněn předběžný závěr, že zavedení vyrovnávacích cel pravděpodobně nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii.
7.4. Zájem uživatelů
(145)
Všem stranám označeným v podnětu jako uživatelé byly zaslány dotazníky. Žádná z těchto dvaceti dvou společností neodpověděla.
(146)
Připomíná se, že dotčený výrobek se používá v širokém spektru aplikací včetně automobilového průmyslu, výrobců domácích spotřebičů, lékařských a laboratorních nástrojů atd. V tomto řízení jsou však uživateli dodavatelské společnosti, které vyrábějí a dodávají díly pro uvedené aplikace. Vzhledem k tomu se očekává, že tito uživatelé budou v postavení, kdy budou moci přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku uložení vyrovnávacích cel na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele bude dopad takových opatření zanedbatelný.
(147)
Proto se přijímá předběžný závěr, že dopad na náklady uživatelů v důsledku uložení vyrovnávacích cel by nebyl významný.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(148)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se přijímá předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro to, aby vyrovnávací cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie nebyla uložena.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(149)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(150)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nutné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(151)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007. To je poslední rok před obdobím šetření, kdy bylo výrobní odvětví Unie schopno dosahovat normálního ziskového rozpětí. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 9,5 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(152)
Na tomto základě byla vypočtena cena za obdobný výrobek, která by nepůsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 9,5 % k výrobním nákladům.
(153)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, stanovené pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením (viz 101. bod odůvodnění), s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(154)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(157)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(158)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a pocházejících z Indie.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj Maháráštra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
4,3
AXXX
Společnosti uvedené v příloze
4,0
AXXX
Všechny ostatní společnosti
4,3
AXXX
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1261/2010
av den 22 december 2010
om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 1 april 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet).
(2)
Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallat antidumpningsförfarande).
(3)
Antisubventionsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad den klagande) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
(4)
Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Indiens myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(5)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande unionstillverkarna, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare som man visste var berörda samt de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(6)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
1.2.1 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien
(7)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av subventionering, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.
(8)
För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin försäljning på export och på hemmamarknaden, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2009-31 mars 2010.
(9)
Samråd ägde också rum med de relevanta indiska myndigheterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.
(10)
Totalt lämnade 22 exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag i Indien, de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tjugo av dessa samarbetsvilliga företag eller grupper uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes följaktligen på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 20 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare.
(11)
De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de 20 samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnade om de volymer som de exporterat till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden, tyder emellertid på att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög.
1.2.2 Urval av samarbetsvilliga indiska företag för stickprovet
(12)
I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten.
1.2.3 Individuell undersökning av företag som inte valts ut till stickprovet
(13)
En exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom denna inte uppfyllde de kriterier som fastställs i artikel 27.1 i grundförordningen ansökte om en individuell subventionsmarginal enligt artikel 27.3 i grundförordningen och besvarade frågeformuläret.
(14)
Såsom anges i skäl 12 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen av subventionering anges i skäl 22. Med hänsyn till det antal kontrollbesök som skulle genomföras på plats hos dessa företag ansågs det att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid.
(15)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökan om en individuell undersökning inte kunde beviljas.
1.2.4 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(16)
Eftersom ett stort antal exporterande unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av skada, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.
(17)
Inga andra tillverkare än de åtta klagande gav sig till känna eller lämnade, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden. Av dessa åtta tillverkare gjordes ett urval bestående av fyra företag på grundval av representativitet i fråga om deras försäljningsvolym, deras olika produkttyper och var de låg i unionen. Samråd hölls med den klagande och de berörda tillverkarna avseende urvalet av stickprovet.
(18)
De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.
1.2.5 Stickprovsförfarande avseende importörer
(19)
Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom så pass få importörer gav sig till känna beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande.
(20)
Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes följaktligen till de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, de unionstillverkare som ingick i urvalet, de fyra importörer i unionen som gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.
(21)
Svar inkom från de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som ansökte om individuell behandling, de unionstillverkare som ingick i urvalet och från en importör. Inga användare eller andra parter som berördes av förfarandet besvarade frågeformuläret. Vidare lämnade merparten av unionstillverkarna de begärda allmänna uppgifterna för skadeanalysen.
(22)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventioner, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos de indiska myndigheterna i Delhi, myndigheterna i Maharashtra i Mumbai, de indiska myndigheternas regionkontor i Mumbai och följande företag:
Tillverkare i unionen
-
Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag.
-
Rodaciai SpA, Italien, och närstående försäljningsföretag.
-
Roldan SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag.
-
Ugitech France SA, Frankrike, och närstående försäljningsföretag.
Exporterande tillverkare i Indien
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra.
-
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra.
Venusgruppen:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra.
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra.
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra.
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra.
1.3 Undersökningsperiod
(23)
Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(24)
Den berörda produkten är stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten). Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89.
2.2 Likadan produkt
(25)
Undersökningen visade att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och som omfattas av undersökningen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras från detta land till unionsmarknaden. Likaså uppvisar de produkter som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras till unionen från det berörda landet. De anses därför preliminärt som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.
3. SUBVENTIONER
3.1 Inledning
(26)
På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:
a)
Tullkreditsystemet.
b)
Systemet med förhandstillstånd.
c)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.
d)
Systemet med exportorienterade företag.
e)
Exportkreditsystemet.
(27)
Systemen i leden a-d grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. De två dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevanta för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet för 2004-2009 respektive 2009-2014. Dessutom fastställer de indiska myndigheterna de förfaranden som reglerar utrikeshandelspolitiken under perioderna 2004-2009 och 2009-2014 i en förfarandehandbok (volym I) (för 2004-2009 respektive 2009-2014). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet.
(28)
Det exportkreditsystem som anges i led e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.
3.2 Tullkreditsystemet (DEPBS)
a) Rättslig grund
(29)
Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 respektive 2009-2014 samt i kapitel 4 i förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014.
b) Stödberättigande
(30)
Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.
c) Praktiskt genomförande av tullkreditsystemet
(31)
En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats.
(32)
För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttransaktionen måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet.
(33)
Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. Sådana krediter kan användas för att betala tull på senare import av alla slags varor - med undantag för kapitalvaror och varor som omfattas av importrestriktioner. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen.
(34)
En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska systemet för förvaltning av tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014. Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014, kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten).
(35)
Man fann att två av företagen i urvalet, Chandan Steel och företagen i Venusgruppen, använde detta system under undersökningsperioden.
d) Slutsatser om tullkreditsystemet
(36)
Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artiklarna 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som normalt sett skulle ha tillfallit de indiska myndigheterna. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.
(37)
Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.
(38)
Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.
e) Beräkning av subventionens storlek
(39)
I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.
(40)
Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.
(41)
Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden varierade från 1,5 % till 3,4 %.
3.3 Systemet med förhandstillstånd (AAS)
a) Rättslig grund
(42)
Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.1-4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 respektive 2009-2014 och i kapitel 4.1-4.30 i förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014.
b) Stödberättigande
(43)
Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 44. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar stödberättigande. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.
c) Praktiskt genomförande
(44)
Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
i) Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
ii) Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan - upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat - tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
iii) Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
iv) Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b-f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
v) Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
vi) Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).
(45)
Under undersökningsperioden erhöll två företag förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.
(46)
För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.
(47)
När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten.
(48)
Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).
(49)
Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken.
(50)
Ett av de undersökta företagen upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 (tillägg 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Faktum är att det inte fanns något register över den faktiska förbrukningen. De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken för perioden 2004-2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats på detta företag. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts.
(51)
När det gäller det andra företaget förde det ett visst register över produktionen och förbrukningen. Registret över förbrukningen under undersökningsperioden fanns emellertid inte tillgängligt och det gick därför inte att kontrollera bland annat förbrukningsuppgifter i syfte att fastställa vilka insatsvaror, och i vilka mängder, som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten, enligt vad som föreskrivs i dokumentet om utrikeshandelspolitiken (tillägg 23). När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 46 fanns det ingen dokumentation hos företaget som visade hur denna certifieringsprocess gick till. Det fanns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes (t.ex. en revisionsrapport) och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om tillverkningsprocesser. Det anses därför att den exportör som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts.
d) Slutsatser om systemet för förhandstillstånd
(52)
Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån.
(53)
Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.
(54)
Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).
(55)
Detta delsystem är således utjämningsbart.
e) Beräkning av subventionens storlek
(56)
Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.
(57)
Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.
(58)
Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 0,8 % respektive 1,5 %.
3.4 Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)
(59)
Undersökningen visade att två av företagen eller grupperna av företag i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system bör utjämnas inom ramen för denna undersökning.
3.5 Systemet med exportorienterade företag (EOUS)
(60)
Man fann att ett av företagen i urvalet hade status som ett exportorienterat företag och tog emot subventioner under undersökningsperioden.
a) Rättslig grund
(61)
Systemet med exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 respektive 2009-2014 samt i kapitel 6 i förfarandehandboken (volym I) för 2004-2009 respektive 2009-2014.
b) Stödberättigande
(62)
Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar för att kunna omfattas av systemet med exportorienterade företag.
c) Praktiskt genomförande
(63)
Exportorienterade företag kan ligga och vara etablerade var som helst i Indien.
(64)
En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan kommer det att underrättas om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder.
(65)
En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004-2009 respektive 2009-2014 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.
(66)
Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:
i)
Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.
ii)
Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden.
iii)
Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden.
iv)
Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna.
v)
Delvis återbetalning av den avgift som betalats för bränsle som köpts hos inhemska oljebolag.
vi)
Befrielse, för en tioårsperiod efter det att verksamheten inletts, från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinster från exportförsäljning enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen.
(67)
Företag som bedriver verksamhet inom ramen för detta system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän.
(68)
Dessa företag ska enligt lag föra korrekta räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med den relevanta bestämmelsen i förfarandehandboken (volym I) för 2009-2014. Dessa räkenskaper ska lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i Indien i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter.
(69)
Enligt det relevanta avsnittet i förfarandehandboken (volym I) för 2009-2014 är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager.
(70)
Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen.
(71)
I detta fall använde en av de samarbetsvilliga exportörerna i urvalet systemet med exportorienterade företag. Denna samarbetsvilliga exportör tillämpade systemet för att importera råmaterial, förbrukningsvaror och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt, och för att sälja en del av produktionen på den inhemska marknaden. Den samarbetsvilliga exportören utnyttjade därmed samtliga förmåner som beskrivs i leden i-vi i skäl 66. När det gäller befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen visade undersökningen emellertid att företaget från och med den 1 april 2010 inte längre skulle vara berättigat till detta undantag. Följaktligen beaktades inte reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag ytterligare i denna undersökning.
d) Slutsatser om systemet med exportorienterade företag
(72)
Undantaget för ett exportorienterat företag från tre typer av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Intäkter som, om detta system inte fanns, skulle ha tillfallit staten bortfaller, vilket innebär att det exportorienterade företaget beviljas en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företagets likviditet förbättrades genom att det inte behövde betala tullar som normal sett skulle ha tagits ut och genom att det återfick omsättningsskatt.
(73)
Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen innebär dock inte att offentliga intäkter som normalt sett skulle har kommit in bortfaller. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (det s.k. Cenvat-systemet), som är ett system som kan jämföras med moms och som gör det möjligt för indiska företag att avräkna skatter på inköp med skatter som ska betalas vid försäljning. Dessa avgifter är därför inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt Cenvat-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna.
(74)
Endast befrielsen från grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning samt återbetalningen av den statliga omsättningsskatten utgör därför subventioner enligt artikel 3 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009-2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export.
e) Beräkning av subventionens storlek
(75)
Den utjämningsbara förmånen motsvarar följaktligen avskrivning av importtullar, grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning, som normalt sett tas ut vid import samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt, under undersökningsperioden.
i) Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) och återbetalning av statlig omsättningsskatt i fråga om råvaror och förbrukningsvaror
(76)
Subventionsbeloppet för den exportör som använde systemet med exportorienterade företag beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) på de material som det exportorienterade företaget importerat som helhet och den omsättningsskatt som återbetalats under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. För det berörda företaget uppgick den subventionsmarginal som erhållits inom ramen för systemet med exportorienterade företag till 4,3 %.
ii) Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) i fråga om kapitalvaror
(77)
Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för det berörda företaget på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelat över en period som motsvarade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i ett av de undersökta företagen. Det beräknade beloppet tillskrivs sedan undersökningsperioden och justeras genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och därför fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var försumbar.
3.6 Exportkreditsystemet (ECS)
a) Rättslig grund
(78)
Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.
b) Stödberättigande
(79)
Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.
c) Praktiskt genomförande
(80)
Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.
(81)
Cirkulärskrivelserna från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”), som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor.
(82)
Man fann att ett av företagen använde detta system under undersökningsperioden.
d) Slutsatser om exportkreditsystemet
(83)
De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser (se skäl 78) kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas faktiskt normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank.
(84)
Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat.
e) Beräkning av subventionens storlek
(85)
Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.
(86)
Den subventionsmarginal som fastställs inom ramen för detta system för företaget under undersökningsperioden uppgår till 0,4 %.
3.7 Storleken på de utjämningsbara subventionerna
(87)
På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,3 % och 4,3 % enligt följande:
System→
DEPBS (4)
AAS (4)
EOU (4)
ECS (4)
Totalt
FÖRETAG
Chandan Steel Ltd
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venusgruppen
2,6 % till 3,4 %
0 till 0,8 %
3,3 % (5)
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
4,3 %
(88)
Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i stickprovet och i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 4,0 %.
(89)
För alla andra exportörer i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. Som anges i skäl 10 visar en jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnat om de volymer av den berörda produkten som exporterats till unionen under undersökningsperioden att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög, närmare bestämt 100 %. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställs subventionsmarginalen för samtliga icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som för det företag som har den högsta individuella marginalen, dvs. 4,3 %.
4. UNIONSINDUSTRIN
4.1 Produktionen i unionen
(90)
Följande unionstillverkares produktion beaktades när produktionsvolymen i unionen skulle fastställas:
-
Åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs.
-
Fyra tillverkare som stödde förfarandet.
-
Tolv andra unionstillverkare som namngavs i klagomålet, som varken var klagande eller stödde förfarandet men som inte heller motsatte sig undersökningen.
(91)
I denna skadeanalys omfattar unionsindustrin följaktligen sammanlagt 24 företag.
4.2 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(92)
Som anges i skäl 17 valdes fyra företag ut bland de tillverkare som gav sig till känna till kommissionen och som, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, lämnade grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden.
(93)
De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.
5. SKADA
5.1 Inledande anmärkningar
(94)
Skadan har bedömts utifrån uppgifter om utvecklingstendenserna när det gäller produktion, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och tillväxt som samlats in för hela unionsindustrin samt utvecklingstendenserna för priser, sysselsättning, produktivitet, lönsamhet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, lager, räntabilitet och löner som samlats in för de tillverkare i unionen som ingick i urvalet.
5.2 Förbrukning i unionen
(95)
Unionens förbrukning fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet, de försäljningsuppgifter för de övriga unionstillverkarna som lämnades av den klagande, Eurostats uppgifter om importvolymerna på unionsmarknaden för perioden 2007-2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden.
2007
2008
2009
UP
Förbrukning i unionen (i ton)
315 143
285 548
186 198
202 019
Index (2007 = 100)
100
91
59
64
(96)
Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 36 %. Mellan 2007 och 2009 minskade förbrukningen med 41 % för att sedan öka svagt med 5 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.
(97)
Den ekonomiska nedgången har bidragit till att förbrukningen minskat sedan 2008, då användare av den berörda produkten, t.ex. bilindustrin, tillverkare av hushållsapparater, den kemiska industrin och byggindustrin, noterade en kraftig minskning av efterfrågan på sina produkter. Under andra hälften av undersökningsperioden började marknadssituationen att förbättras något, vilket ledde till en svag uppgång i efterfrågan på den berörda produkten jämfört med första hälften av undersökningsperioden.
5.3 Import till unionen från det berörda landet
5.3.1 Den berörda importens volym och marknadsandel
2007
2008
2009
UP
Import från Indien (i ton)
32 754
31 962
18 759
23 792
Index (2007 = 100)
100
98
57
73
Importens marknadsandel
10,39 %
11,19 %
10,07 %
11,78 %
Index (2007 = 100)
100
108
97
113
(98)
På grundval av Eurostats uppgifter för perioden 2007-2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden konstaterades att importen av den berörda produkten från Indien följde samma nedåtriktade trend som förbrukningen i EU och minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och 2009 då importen föll med 41 procentenheter. Importen ökade därefter med 16 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.
(99)
Eftersom importen minskade med mindre än unionens förbrukning, ökade emellertid de indiska tillverkarnas marknadsandelar något från 10,39 % under 2007 till 11,78 % under undersökningsperioden.
5.3.2 Priser för importen och prisunderskridande
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt importpris från Indien (euro/ton)
3 504
2 908
2 138
1 971
Index (2007 = 100)
100
83
61
56
(100)
Det genomsnittliga importpriset för den berörda produkten från Indien minskade med 44 %, och den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 22 procentenheter. Även om denna minskning följde samma nedåtriktade trend som för råvarupriserna, måste det påpekas att under hela skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset per enhet från Indien avsevärt mycket lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet, vilket ledde till ett kraftigt pristryck på unionens försäljningspriser.
(101)
En jämförelse för undersökningsperioden mellan de priser fritt fabrik som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden och de indiska exporterande tillverkarnas priser cif vid unionens gräns, efter justering för kostnader för lossning och tullklarering, visade på ett prisunderskridande på mellan 16,7 % och 18,2 %.
5.4 Unionsindustrins ekonomiska situation
(102)
I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade undersökningen av den indiska subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en analys av alla relevanta ekonomiska faktorer som har betydelse för unionsindustrins tillstånd mellan 2007 och undersökningsperioden.
5.4.1 Uppgifter om unionsindustrin som helhet
a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2007
2008
2009
UP
Produktionsvolym (i ton)
296 576
262 882
159 397
170 557
Index (2007 = 100)
100
89
54
58
Produktionskapacitet (ton)
478 174
491 016
486 755
476 764
Index (2007 = 100)
100
103
102
100
Kapacitetsutnyttjande
62 %
54 %
33 %
36 %
Index (2007 = 100)
100
86
53
58
(103)
Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins sammanlagda produktionsvolym med 42 % samtidigt som produktionskapaciteten var oförändrad, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med 26 procentenheter. Produktionsvolymen minskade med mer än förbrukningen i unionen som minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden.
b) Försäljningsvolym och marknadsandel
2007
2008
2009
UP
Försäljningsvolym i EU (i ton)
255 300
230 344
154 602
164 191
Index (2007 = 100)
100
90
61
64
Marknadsandel (% av unionens förbrukning)
81 %
81 %
83 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
100
102
100
(104)
Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten vid försäljning till den första oberoende kunden på unionsmarknaden minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när försäljningen föll med 29 procentenheter. Därefter ökade försäljningen något med 3 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.
(105)
Unionsindustrins marknadsandelar låg kvar på en stabil nivå runt 81 % under skadeundersökningsperioden.
c) Tillväxt
(106)
Eftersom både unionens förbrukning och unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins marknadsandelar oförändrade på 81 %.
d) Storleken på den faktiska subventionsmarginalen
(107)
Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för den subventionerade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska subventionsmarginalerna inte anses vara försumbara.
5.4.2 Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet
a) Lager
(108)
Eftersom unionsindustrins tillverkning främst sker på beställning kan lagernivån inte anses vara en viktig indikator för fastställande av skada. Tendenserna när det gäller lagernivåerna nämns därför endast upplysningsvis. Uppgifterna nedan berör endast de företag som ingick i urvalet och motsvarar lagervolymen vid utgången av varje period.
2007
2008
2009
UP
Nivån på utgående lager (i ton)
25 315
27 736
24 032
19 730
Index (2007 = 100)
100
110
95
78
(109)
Lagervolymen minskade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Uttryckt i procent av produktionen ökade den däremot från 16 % till 19,5 %.
b) Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt försäljningspris för unionsindustrin (i euro)
4 478
3 615
2 507
2 521
Index (2007 = 100)
100
81
56
56
Tillverkningskostad per enhet
4 003
3 408
2 900
2 773
Index (2007 = 100)
100
85
72
69
(110)
Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 44 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 25 procentenheter. En del av denna minskning berodde emellertid på att tillverkningskostnaden per enhet för den berörda produkten föll med 31 % under skadeundersökningsperioden. De minskade enhetskostnaderna berodde främst på lägre råvarupriser. Denna minskning utjämnades något av den ökade andelen fasta kostnader per tillverkad enhet, vilket berodde på det lägre kapacitetsutnyttjandet.
c) Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader
2007
2008
2009
UP
Antal anställda
1 044
1 007
947
885
Index
100
97
91
85
Produktivitet (ton/anställd)
149
141
97
115
Index
100
94
65
77
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
47 686
48 062
47 131
49 972
Index
100
101
99
105
(111)
Antalet anställda minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden till följd av nedskärningarna i unionsindustrin.
(112)
Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade svagt med 5 % under skadeundersökningsperioden. Detta betraktas som en naturlig ökning och är lägre än inflationen under skadeundersökningsperioden. Dessutom bör det noteras att arbetskraftskostnader inte utgör en väsentlig del av den totala tillverkningskostnaden för stänger av rostfritt stål.
d) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
2007
2008
2009
UP
Lönsamhet på försäljningen i EU (i procent av nettoförsäljningen)
9,5 %
3,5 %
-12,8 %
-7,9 %
Index
100
37
- 135
-83
Kassaflöde (i euro)
44 464 193
13 280 433
-12 678 708
-3 063 190
Index
100
30
-29
-7
Investeringar (1 000euro)
18 085 847
15 714 829
4 341 909
4 198 607
Index (2007 = 100)
100
87
24
23
Räntabilitet
101 %
25 %
-50 %
-33 %
Index (2007 = 100)
100
25
-49
-32
(113)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden försämrades lönsamheten kraftigt och rasade från en vinst på mer än 9 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Det största vinstfallet inträffade mellan 2008 och 2009 och uppgick till mer än 16 procentenheter.
(114)
Nettokassaflödet från försäljningen av den likadana produkten minskade med 107 % mellan 2007 och undersökningsperioden.
(115)
De årliga investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 77 % under skadeundersökningsperioden.
(116)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde den negativa lönsamhetstrenden och minskade med 134 procentenheter.
(117)
Det fanns inga indikationer på att industrins kapitalanskaffningsförmåga försämrades under skadeundersökningsperioden.
5.5 Slutsats om skada
(118)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades nästan alla skadeindikatorer för unionsindustrin negativt.
(119)
Förbrukningen i unionen minskade med 36 %, unionsindustrins försäljningsvolym föll med 36 % och kapacitetsutnyttjandet minskade med 42 %. För de unionstillverkare som ingick i urvalet minskade försäljningspriserna per enhet med 44 % till en nivå under tillverkningskostnaden. De följde prisnedgången för den indiska importen i syfte att upprätthålla en viss försäljnings- och produktionsvolym för att täcka de fasta kostnaderna.
(120)
Lönsamheten vände från en vinst på 9,5 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Investeringar, kassaflöde och räntabilitet följde också den negativa trenden och minskade med 77 %, 107 % respektive 246 procentenheter under skadeundersökningsperioden.
(121)
Endast en indikator, unionsindustrins marknadsandelar, förblev oförändrad på 81 %.
(122)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1 Inledning
(123)
I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen om den subventionerade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.
6.2 Verkningar av den subventionerade importen
(124)
Importprisernas minskning med 44 % under skadeundersökningsperioden, samt de höga prisunderskridandemarginalerna på mellan 16,7 % och 18,2 % som konstaterades under undersökningsperioden, sammanföll med unionsindustrins försämrade ekonomiska situation.
(125)
Med hänsyn till nivån på subventionerna till de samarbetsvilliga exportörerna och den låga prisnivån på subventionerad import som väsentligt underskred unionsindustrins priser, spelade deras närvaro på unionsmarknaden en betydande roll för att ytterligare förvärra den negativa tendensen för försäljningspriserna på unionsmarknaden. Den väsentliga skada som unionsindustrin lidit visar sig främst i de låga försäljningspriserna och de dramatiska finansiella förluster som drabbade industrin.
(126)
De genomsnittliga priserna på importen från Indien minskade kraftigt, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina priser för att kunna upprätthålla en viss omsättning, men till förlustbringande priser, för att åtminstone täcka de fasta kostnaderna. Detta ledde till att unionsindustrins finansiella situation försämrades kraftigt från 2008.
(127)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien, vars priser väsentligt underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden, har spelat en avgörande roll för den skada som unionsindustrin lidit, vilken framgår av industrins svåra finansiella situation och av en försämring av nästan alla skadeindikatorer.
6.3 Verkningar av andra faktorer
(128)
De andra faktorer som undersöktes med avseende på orsakssamband omfattar den ekonomiska krisen, utvecklingen av förbrukningen i EU, tillverkningskostnaden, import från andra tredjeländer och exportresultaten för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet.
6.3.1 Den ekonomiska krisen, utvecklingen av förbrukningen i EU och tillverkningskostnaden
(129)
Den ekonomiska nedgången bidrog till att förbrukningen minskade och till pristrycket. Den svaga efterfrågan på vissa stänger av rostfritt stål ledde till att unionsindustrins produktion minskade och bidrog delvis till nedgången i försäljningspriserna.
(130)
Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck från den subventionerade importen skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och den följande ökningen av fasta tillverkningskostnader till följd av det låga kapacitetsutnyttjandet mellan 2007 och undersökningsperioden. Den subventionerade importen har emellertid intensifierat verkningarna av den ekonomiska nedgången och gjort det omöjligt att sälja till eller över kostnadspriset mellan 2009 och undersökningsperioden.
(131)
På grundval av detta förefaller den minskade efterfrågan i EU i samband med den ekonomiska krisen inom sektorn ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta anses dock inte bryta det orsakssamband som fastställts i förhållande till den subventionerade lågprisimporten från Indien.
6.3.2 Import från andra tredjeländer
2007
2008
2009
UP
Import från andra tredjeländer (i ton)
27 089
23 242
12 837
14 036
Index
100
86
47
52
Marknadsandel från andra tredjeländer
8,60 %
8,14 %
6,89 %
6,95 %
Index
100
95
80
81
Genomsnittligt importpris
4 820
4 487
3 756
3 501
Index
100
93
78
73
(132)
Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen till unionen av vissa stänger av rostfritt stål från tredjeländer som inte berörs av denna undersökning med 48 % under skadeundersökningsperioden. De motsvarande marknadsandelarna för de andra tredjeländerna minskade med 19 %.
(133)
Eftersom de genomsnittliga priserna för denna import låg över de indiska exporterande tillverkarnas priser samt över unionsindustrins priser dras emellertid preliminärt slutsatsen att importen från de andra tredjeländerna inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit.
6.3.3 Exportresultat för de unionstillverkare som ingick i urvalet
2007
2008
2009
UP
Exportförsäljning (i ton)
10 850
9 158
5 440
6 299
Index
100
84
50
58
Försäljningspris per enhet (i euro)
4 452
3 728
2 495
2 388
Index
100
84
56
54
(134)
Under skadeundersökningsperioden minskade exportförsäljningen för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet med 42 % och försäljningspriset per enhet föll med 46 %. Även om denna export endast stod för 6 % av den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden, går det inte att utesluta att detta resultat har haft en negativ inverkan på unionsindustrin. Med hänsyn till den låga exportvolymen anses emellertid att denna inverkan inte är tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den fastställda skadan.
6.4 Slutsats om orsakssamband
(135)
Undersökningen visade att andra kända faktorer, t.ex. import från andra tredjeländer, unionsindustrins export och nedgången i förbrukningen, inte var avgörande för den skada som unionsindustrin lidit.
(136)
Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan subventionerad import från Indien och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och unionsindustrins försämrade situation, å andra sidan, leder till slutsatsen att den subventionerade importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.
7. UNIONENS INTRESSE
7.1 Allmänna överväganden
(137)
I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig subventionering, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. En bedömning gjordes av eventuella åtgärders inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.
7.2 Unionsindustrins intresse
(138)
Unionsindustrin har lidit skada på grund av subventionerad import av den berörda produkten från Indien. De flesta ekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visade också en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Med beaktande av skadans art (dvs. betydande förluster) skulle en ytterligare och betydande försämring av unionsindustrins situation inte gå att undvika utan att åtgärder införs.
(139)
Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden.
(140)
Om åtgärder inte vidtas skulle priserna fortsätta att ligga under tillverkningskostnaden och unionstillverkarnas vinster skulle försämras ytterligare. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de höga investeringar som har gjorts i produktionen skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs.
(141)
Mot bakgrund av att unionsindustrin består av medelstora och stora företag som är spridda över hela unionen kommer införandet av utjämningsåtgärder dessutom att bidra till att upprätthålla sysselsättningen i dessa områden.
(142)
Därför dras preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningstullar införs.
7.3 Importörernas intresse
(143)
Alla för kommissionen kända importörer ombads att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten. Fyra importörer lämnade uppgifter för stickprovet. Frågeformulär sändes till alla fyra men endast en importör besvarade det. Ett kontrollbesök på plats hos importören, som ligger i Tyskland, planeras i ett senaste skede av undersökningen.
(144)
Om utjämningstullar införs är det inte uteslutet att importen med ursprung i det berörda landet minskar, vilket kan komma att påverka importörernas ekonomiska situation. Eventuella prisökningar på import av den berörda produkten bör dock endast få den effekten för importörerna att konkurrensen på unionsmarknaden återställs, och bör inte hindra importörerna från att sälja den berörda produkten. Den berörda produktens låga andel av slutanvändarnas sammanlagda kostnader borde dessutom göra det lättare för importörerna att överföra eventuella prisökningar på sina kunder. Man har därför dragit den preliminära slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av utjämningstullar skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för importörerna i unionen.
7.4 Användarnas intresse
(145)
Frågeformulär sändes till alla parter som omnämns som användare i klagomålet. Inget av de 22 företagen besvarade det.
(146)
Det erinras om att den berörda produkten används för många olika tillämpningar, bland annat inom bilindustrin, av tillverkare av hushållsapparater, till medicinska instrument och laboratorieinstrument etc. I detta förfarande är användarna emellertid mellanbolag som tillverkar och tillhandahåller delarna till ovan nämnda tillämpningar. Mot denna bakgrund förväntas dessa användare kunna överföra hela eller nästan hela den prisökning som utjämningstullarna skulle medföra på slutanvändarna, för vilka verkningarna av sådana åtgärder dock kommer att vara försumbara.
(147)
Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av utjämningstullar inte nämnvärt skulle påverka användarnas kostnader.
7.5 Slutsats om unionen intresse
(148)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa utjämningstullar på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien.
8. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER
8.1 Nivå för undanröjande av skada
(149)
Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
(150)
Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade subventionsmarginalen överskrids.
(151)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon subventionerad import borde beräknas på den genomsnittliga vinsten på omsättningen före skatt som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppnådde 2007. Detta är det sista året före undersökningsperioden då unionsindustrin lyckades uppnå en normal vinstmarginal. Det anses därför att en vinstmarginal på 9,5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande subventionering.
(152)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen på 9,5 % lades till produktionskostnaden.
(153)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Indien, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 101), och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en andel av det genomsnittliga totala importvärdet cif.
8.2 Provisoriska åtgärder
(154)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna.
(155)
På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:
Företag
Subventionsmarginal
Skademarginal
Provisorisk utjämningstullsats
Chandan Steel Ltd
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venusgruppen
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Övriga företag
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(156)
De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”.
(157)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
9. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(158)
Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:
Artikel 1
1. En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.
2. Följande provisoriska utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,4
AXXX
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,3
AXXX
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra
3,3
AXXX
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
4,3
AXXX
Företag som förtecknas i bilagan
4,0
AXXX
Övriga företag
4,3
AXXX
3. För att den produkt som avses i punkt 1 ska övergå till fri omsättning i unionen ska en säkerhet lämnas som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.
4. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 597/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
2. I enlighet med artikel 31.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i fyra månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 22 december 2010.