PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 467/2010
av den 25 maj 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9 och artikel 11.2 och 11.3,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Den slutgiltiga antidumpningstullsatsen som tillämpades på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, var 49 %. De ursprungliga åtgärderna hade införts genom förordning (EEG) nr 2200/90 (3).
(2)
I januari 2007 utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen genom förordning (EG) nr 42/2007 (4) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej.
2. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn
(3)
Efter offentliggörandet i oktober 2008 av ett meddelande om det nära förestående upphörandet av de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av kisel med ursprung i Kina (5) mottog kommissionen den 1 december 2008 en begäran om översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Den 18 december 2008 mottog kommissionen dessutom en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.
(4)
Begäran om en översyn vid giltighetens utgång framställdes av Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) såsom företrädare för unionstillverkarna som svarar för en betydande del, i detta fall 100 %, av unionens tillverkning av kisel. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(5)
Begäran om en partiell interimsöversyn framställdes av EUSMET (European Users of Silicon Metal) och avser endast en undersökning av dumpningen. Begäran grundades på prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna hade förändrats och att de nya omständigheterna var av bestående karaktär.
(6)
Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att tillräckliga bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och offentliggjorde ett tillkännagivande om dessa i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
3. Undersökning
(7)
Kommissionen underrättade officiellt de sökande unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer/handlare och användare i unionen som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer liksom de kinesiska myndigheterna om att översynerna hade inletts.
(8)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina namngavs i begäran angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för att fastställa dumpning och avgöra om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma eller fortsätta.
(9)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2008 till 31 december 2008 som angavs i tillkännagivandet om inledande
(10)
Kommissionen fick svar från elva företag eller företagsgrupper i Kina. Efter det att de uppgifter som hade lämnats av dessa företag hade undersökts visade det sig emellertid att bara ett fåtal svar kom från företag som exporterade egenproducerad kisel till Europeiska unionen. Det bestämdes därför att stickprovstagning inte var nödvändig när det gällde kinesiska exporterande tillverkare.
(11)
Alla de ovannämnda företagen eller företagsgrupperna i Kina uppgav också att de hade för avsikt att begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
(12)
Kommissionen sände formulär för ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt var känt var berörda. Ansökan om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de exporterande tillverkarna inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, togs emot från tre kinesiska exportörer. En av exportörerna tog emellertid senare tillbaka ansökan, medan det visade sig att de båda andra inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen under undersökningsperioden. Ansökningarna från dessa båda företag bedömdes därför inte.
(13)
Dessutom skickade sex andra kinesiska företag eller företagsgrupper in formulär för ansökan om individuell behandling. Tre företag upphörde emellertid att samarbeta medan undersökningen pågick. Av de tre återstående företagsgrupperna sålde en produkten i fråga till en ej närstående handlare. Det kunde inte fastställas säkert i undersökningen huruvida unionsmarknaden var slutdestinationen för försäljningen. Eftersom koncernen därför inte kan anses vara en exporterande tillverkare måste ansökan om individuell behandling avslås. För ett bolag där samarbetet var otillräckligt i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen var undersökningsresultaten baserade på tillgängliga uppgifter. Det återstående företagets ansökan om individuell behandling kunde godkännas (se skäl 30).
(14)
Av de två återstående företagen som begärde att få ingå i urvalet och ansökte om enskild undersökning besvarade slutligen bara ett frågeformuläret inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Detta företag exporterade emellertid inte produkten i fråga till unionsmarknaden.
(15)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som hade begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(16)
Kommissionen gav också berörda parter möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(17)
Svar på frågeformuläret inkom från de sökande unionstillverkarna, tolv användare, två intresseorganisationer för användare, sex exportörer/tillverkare i Kina och tre tillverkare i det jämförbara landet.
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade all information som ansågs nödvändig för att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på följande företag:
Sökande unionstillverkare:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankrike
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland
Exporterande tillverkare i Kina:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Tillverkare i det jämförbara landet (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Användare:
Aluminiumindustrin
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland
-
Raffmetal SpA, Brescia, Italien
-
Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Italien
Kemisk industri:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, München, Tyskland
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Förenade kungariket
4. Undersökningsperiod
(19)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2008-31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP).
(20)
Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(21)
Den produkt som undersöks är densamma som i de tidigare undersökningarna, det vill säga kiselmetall med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i den kombinerade nomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande.
(22)
Kisel framställs i elektriska ljusbågsugnar genom karbotermisk reduktion av kvarts i närvaro av olika typer av kolhaltiga reduktionsmedel. Det saluförs i form av stycken, korn eller pulver i enlighet med internationellt godkända tekniska specifikationer avseende renhetsgrad.
(23)
Kisel används främst i två industrier, nämligen i den kemiska industrin för framställning av metylklorsilaner eller triklorsilaner och tetraklorkisel och i aluminiumindustrin för framställning av aluminiumlegeringar vid primära och sekundära smältverk avsedda för framställning av gjutlegeringar för olika industrier, särskilt bilindustrin och byggindustrin.
2. Likadan produkt
(24)
Det framgår av denna undersökning, liksom av de tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång, att kisel som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, kisel som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (Brasilien) och kisel som tillverkas och säljs i unionen av de sökande unionstillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(25)
Därför drogs slutsatsen att dessa produkter måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(26)
Såsom nämnts i skäl 12 visade det sig medan undersökningen pågick att de tre bolagen som ansökte om marknadsekonomisk status antingen inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen eller tog tillbaka ansökan om marknadsekonomisk status. Inget företag gavs därför marknadsekonomisk status.
2. Individuell behandling
(27)
Som en allmän regel ska enligt artikel 2.7 a i grundförordningen en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan beviljas individuell behandling.
(28)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
a)
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
b)
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
c)
Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande.
d)
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
e)
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(29)
Det kan först noteras att det företag som nämns i skäl 12 som först ansökte om marknadsekonomisk status men sedan tog tillbaka ansökan också tog tillbaka sin ansökan om individuell behandling. Denna ansökan undersöktes därför inte ytterligare.
(30)
Av de sex företag eller företagsgrupper som bara ansökte om individuell behandling slutade tre att samarbeta, och ett lämnade inte erforderlig information inom de angivna tidsfristerna och hindrade därför avsevärt undersökningen i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. De ansågs därför inte vara samarbetsvilliga, och undersökningsresultaten beträffande dessa baserades på uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.
(31)
De fyra berörda företagen eller företagsgrupperna underrättades om att uppgifter som fanns tillgängliga sannolikt skulle användas och om skälen till detta, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som skulle ha kunnat åtgärda bristerna i de svar som lämnades eller ändra slutsatsen att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på företagen.
(32)
Av de båda återstående företagsgrupperna kan den ena företagsgruppen inte anses vara en exporterande tillverkare av den berörda produkten (se skäl 13) och dess ansökan om individuell behandling bedömdes därför inte.
(33)
Den återstående exportören visade sig uppfylla alla kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.
(34)
Av ovanstående dras slutsatsen att Jinneng Group bör beviljas individuell behandling.
3. Normalvärde
3.1 Jämförbart land
(35)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. Även om Norge användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och vid de följande översynerna vid giltighetstidens utgång visade den aktuella undersökningen att omständigheterna i fråga om den norska marknaden hade ändrats väsentligt. Den inhemska tillverkningen i Norge minskade således med cirka 20 % mellan 2005 och 2008, och importen av kisel i Norge utgjorde 97 % av den inhemska förbrukningen. Det fanns bara en inhemsk tillverkare som levererade till den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
(36)
I tillkännagivandet om inledande uppgavs därför att Brasilien skulle väljas som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, vilket hade föreslagits av båda sökandena. Undersökningen visade faktiskt att Brasilien är den näst största tillverkaren i världen av kisel efter Kina och att den brasilianska marknaden är mycket konkurrensutsatt med sju kiseltillverkare som framställer flera olika kvaliteter av kisel. Brasilien ansågs också vara en öppen marknad med betydande importvolymer, framför allt från Kina. Ingen av de berörda parterna kommenterade valet av Brasilien trots att de uppmanats att göra detta.
(37)
Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av den information som fanns tillhands när valet skulle göras drogs slutsatsen att Brasilien var det lämpligaste jämförbara landet.
3.2 Normalvärde i det jämförbara landet
(38)
Tre tillverkare i Brasilien samarbetade genom att lämna information om kostnaderna och försäljningen av kisel på hemmamarknaden i Brasilien. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa tillverkare som anges nedan.
(39)
Det undersöktes huruvida varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden i Brasilien, kunde betraktas som att den såldes under normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.
(40)
I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade produktionskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.
(41)
I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.
(42)
Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset - beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen - på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från tre tillverkare i det landet.
4. Exportpris
(43)
All exportförsäljning till Europeiska unionen från den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling skedde genom en närstående handlare i Kina, och därefter såldes produkterna vidare till icke-närstående kunder i unionen. I detta fall fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(44)
Unionsindustrin hävdade att exportpriserna inte bestämdes fritt i den mening som avses i artikel 9.5 b i grundförordningen. Det hävdades i synnerhet att ”förhandlingar” om pris pågick mellan de kinesiska tullmyndigheterna och exportörerna för att bestämma en ”rimlig” prisnivå. Den bevisning som lämnades i detta avseende gällde emellertid inte kisel, och det ansågs också att dessa påstådda ”förhandlingar” inte påverkade priset för slutkunden, vilket bestämdes genom fri förhandling mellan parterna. Påståendet måste därför avvisas.
(45)
Unionsindustrin hävdade dessutom att företaget som beviljades individuell behandling var statsägt, fick stöd till insatsvaror och bedrev omfattande handel som gjorde det möjligt att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade emellertid att det exporterande företaget i fråga inte längre var statsägd under översynsperioden och att det därför inte förekom något statligt inflytande på företagets handelsverksamhet som medförde att åtgärderna kunde kringgås. Vad beträffar stöd för insatsvaror ansågs påståendet sakna grund. Påståendena måste därför avvisas.
5. Jämförelse
(46)
Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Begärda justeringar gjordes beträffande transport, fysiska egenskaper, inspektionskostnader, hantering och förpackning där det var tillämpligt och motiverat. En justering gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i eftersom det konstaterades att den närstående handlaren fungerade som en agent som arbetar på provisionsbasis.
(47)
Undersökningen visade att exporttullar togs ut på exportförsäljning av kisel under undersökningsperioden. Eftersom tullarna påverkade prisernas jämförbarhet ansågs det lämpligt att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen för andra faktorer som påverkade prisernas jämförbarhet.
(48)
Det ska noteras att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå av den indirekta beskattningen, det vill säga inklusive moms.
(49)
Det hävdades att det faktum att moms som betalats vid köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig skulle återspeglas vid beräkningen av normalvärdet. Det visade sig emellertid att momsen på sådana köp var avdragsgill oberoende av systemet för återbetalning av moms för de exporterade varorna och oberoende av varornas destination. Det faktum att momsen på köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig är således en neutral faktor som inte påverkar exportprisets och normalvärdets jämförbarhet. Påståendet måste därför avvisas.
(50)
Det hävdades också att den metod som användes för att ta indirekt skatt med i beräkningen skilde sig från den metod som används i andra fall och att momsen på exportförsäljningen skulle ha dragits av från exportpriset. Det ska noteras att det i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställs att endast normalvärdet får justeras för indirekt skatt och vid de omständigheter som beskrivs i den artikeln, vilka inte råder i det här fallet. Påståendet avvisades därför.
6. Dumpningsmarginal
6.1 För företaget med individuell behandling
(51)
Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes genom att man jämförde de vägda genomsnittliga exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer med det jämförbara landets respektive normalvärde enligt ovan.
(52)
Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns före tull, är 16,3 %.
6.2 För alla övriga exportörer/tillverkare
(53)
Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra icke-samarbetsvilliga exportörer/tillverkare i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen genom att en jämförelse gjordes mellan det genomsnittliga importvärdet för kisel från Kina enligt Eurostats uppgifter, justerat efter uteslutande av försäljning från företaget med individuell behandling, och normalvärdet för det jämförbara landet enligt ovan.
(54)
En part hävdade att nivån av samarbete inte bedömdes korrekt, eftersom en samarbetande exportör hade exporterat avsevärda kvantiteter kisel till unionen. Under de omständigheterna hävdades det att informationen från exportören skulle ha använts för att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen så som det gjordes i den översyn som nämnts i skäl 1. Påståendena måste avvisas eftersom priserna som detta företag tog ut av sitt närstående företag i unionen inte visade sig vara marknadsmässiga.
(55)
Alternativt påstods det att de uppgifter som lämnats av de samarbetande importörerna skulle ha använts för att avgöra den landsomfattande dumpningsmarginalen. Som nämns i skäl 54 skedde en stor del av dessa samarbetsvilliga parters import inte under marknadsmässiga förhållanden och priserna ansågs därför vara otillförlitliga. Den återstående importen ansågs inte tillräckligt representativ volymmässigt för att ligga till grund för den landsomfattande tullen. Påståendet avvisades därför.
(56)
Efter meddelandet togs hänsyn till kommentarer som tagits emot beträffande produktmixen med normalvärde när den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes. Jämförelsen gjordes därför med de uppgifter som de samarbetsvilliga importörerna lämnat in angående produkttyper.
(57)
Mot bakgrund av detta uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 19,0 % av priset cif vid unionens gräns före tull.
D. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR OCH SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER
1. De förändrade omständigheternas bestående karaktär
(58)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.
(59)
För att undersöka huruvida nivån på dumpningsmarginalen under översynsperioden är av varaktig karaktär har exportprisernas utveckling och normalvärdet studerats.
(60)
Det ska först noteras att den dumpningsnivå som konstaterades vid den senaste översynen (7), det vill säga 12,5 %, ligger närmare nivån i det aktuella förfarandet än den befintliga nivån av åtgärder.
(61)
När det gäller exportpriserna efter översynsperioden visar Eurostats uppgifter att de har sjunkit med cirka 15 % under de första nio månaderna år 2009.
(62)
När det gäller normalvärdet visade undersökningen att normalvärdet hade sjunkit med liknande andelar under samma period. Dumpningsmarginalen för export av kisel under de första nio månaderna år 2009 skulle följaktligen ligga på ungefär samma nivå som under översynsperioden.
(63)
Av ovanstående framgår det att de kinesiska exportpriserna ligger närmare världspriserna än när åtgärderna ursprungligen vidtogs (8).
(64)
Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att dumpningsnivån som påvisades under översynsperioden är av bestående karaktär.
2. Sannolikhet för att dumpningen fortsätter på de nivåer som konstaterats i interimsöversynen
(65)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta på den nivå som konstaterades i interimsöversynen om åtgärderna upphävdes.
(66)
När det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes produktionens och produktionskapacitetens utveckling liksom den sannolika utvecklingen av exportförsäljningen till Europeiska unionen och till andra marknader i tredjeländer.
3. Produktionskapacitet, produktionsvolym och förbrukning i Kina
(67)
Det var nödvändigt att beräkna den totala produktionskapaciteten för kisel i Kina. Medan den statistik (9) som tillhandahölls av de berörda parterna visade en total kapacitet på 2,2 miljoner ton år 2008, visade undersökningen att denna siffra var beräknad för högt, eftersom den inte tog hänsyn till ett betydande antal nedläggningar av smältugnar (till exempel på grund omstrukturering av kiselindustrin, den ekonomiska krisen och jordbävningen i Sichuanprovinsen år 2008), och den tog inte heller hänsyn till den ojämna energiförsörjningen i vissa regioner, vilken faktiskt ledde till en lägre kapacitet än den som registrerats i den tillgängliga statistiken. Efter lämpliga justeringar uppskattades därför den faktiska produktionskapaciteten till cirka 1,5 miljoner ton, vilket motsvarade en ökning på minst 25 % jämfört med kapaciteten år 2002 (undersökningsperioden i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1) då den uppskattades till mellan 600 000 och 1,2 miljoner ton (10).
(68)
EUSMET hävdade att de hade lämnat en detaljerad beräkning av produktionskapaciteten i Kina med hjälp av en driftsgrad på 40 %. Den uppskattade kapaciteten uppgick till 1,16 miljoner ton. Påståendet visade sig emellertid vara ogrundat i synnerhet som inget styrkande dokument framlades beträffande den använda driftsgraden. Den driftsgrad som kommissionen använde härrör från kontrollerade uppgifter som lämnats av de viktigaste samarbetande tillverkarna i Kina och ansågs därför vara den mest tillförlitliga informationen som fanns tillhands i detta avseende. Påståendet måste därför avvisas.
(69)
Samma part hävdade också att smältugnar som motsvarade samma eller en viss lägre kapacitetströskel skulle läggas ned till följd av ett regeringsbeslut som skulle minska Kinas totala kapacitet ytterligare. Undersökningen visade emellertid att regeringens strategi inte gällde hela Kina. EUSMET lade inte fram några dokument som visade hur många smältugnar som var berörda och hur den totala kapaciteten påverkades. Undersökningen visade inte heller någon markant minskning av kapaciteten på grund av detta. Påståendet måste därför avvisas.
(70)
EUSMET anförde vidare att produktionskapaciteten skulle ligga nära Kinas försäljningsvolym år 2008, det vill säga 960 000 ton, men de styrkte inte påståendet med bevis. Dessutom påverkade olika faktorer försäljningsvolymen (såsom produktion för lagerhållning, tillgång på råvara och logistikproblem på grund av olympiaden), och det ansågs därför att försäljningsvolymen inte kan anses vara densamma som produktionskapaciteten. Påståendet måste därför avvisas.
(71)
När det gäller produktionsvolymen kisel visade undersökningen, på grundval av den information som fanns tillgänglig, att produktionsvolymen ökade signifikant med 79 % från 535 000 ton år 2002 till 960 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades därför lågt räknat till cirka 540 000 ton under översynsperioden, vilket ligger nära den totala förbrukningen i EU under översynsperioden och utgjorde nästan den dubbla inhemska förbrukningen av kisel i Kina under samma period (se skäl 72).
(72)
Undersökningen visade samtidigt att förbrukningen i Kina, vilken utgjorde cirka 280 000 ton under översynsperioden, förmodligen kommer att öka de kommande åren, vilket anges i skäl 73. Ökningen av förbrukningen ska ses som en kombination av faktorer och politiska åtgärder i kiselindustrin och senare led i produktionskedjan. Industrin i senare led i produktionskedjan i Kina växer, och flera investeringar har gjorts och planeras inom en snar framtid för att tillgodose det växande behovet av produkter i senare led i produktionskedjan. De kinesiska myndigheterna har dessutom infört importrestriktioner för flera källor (t.ex. Tyskland, Förenade kungariket, Japan och Förenta staterna) när det gäller en viktig produkt i senare led i produktionskedjan (siloxan) som hämtades i betydande kvantiteter från dessa länder.
(73)
Medan det är svårt att exakt uppskatta påverkan från de politiska åtgärderna och omstruktureringen av kiselindustrin uppgav flera berörda parter att efterfrågan i Kina skulle komma upp i cirka 580 000 ton före slutet av år 2011. Denna uppskattning ansågs vara rimlig.
(74)
Om man ser till den ovannämnda prognosen för efterfrågan på hemmamarknaden och även om Kinas export till andra marknader kom upp i samma höga nivåer som år 2008 (se skäl 79) skulle ändå överkapaciteten vara betydande (cirka 240 000 ton år 2011). Det ska också noteras att, om den pågående omstruktureringen fortsätter, kommer inte bara efterfrågan att öka i Kina, utan även produktionskapaciteten och produktionsvolymerna.
(75)
Beträffande den sannolika ökningen av produktionskapaciteten i Kina lämnade EUSMET information om flera planerade kiselproduktionsanläggningar och hävdade att de flesta av dessa anläggningar aldrig kommer att färdigställas. Påståendet baserades dock endast på kommentarer från deras medlemmar och underbyggdes inte. De hävdade också att om den kinesiska produktionskapaciteten förmodligen kommer att öka är det huvudsakligen på grund av ett projekt som planeras av en unionstillverkare, vilket skulle öka Kinas produktionskapacitet med 100 000 miljoner ton per år. Informationen som lämnades av EUSMET var inte underbyggd, och påståendet avvisades därför.
(76)
I detta avseende hävdade EUSMET att den inhemska förbrukningen i Kina hade ökat betydligt snabbare än produktionen och att den skulle fortsätta att öka. Produktionsvolymen i Kina kan alltså inte i tillräckligt hög grad tillgodose efterfrågan på hemmamarknaden i Kina. Såsom angetts ovan råder det ingen tvekan om att efterfrågan på hemmamarknaden i Kina kommer att öka i framtiden. Ovan anges emellertid också att resultatet av undersökningen inte bekräftar EUSMET:s påståenden. EUSMET angav varken hur stor ökningen av efterfrågan skulle bli eller hur stora de framtida produktionsvolymerna i Kina skulle vara, och de lämnade ingen annan information eller bevisning till stöd för sitt påstående, vilket därför inte kunde beaktas.
4. Volym och pris för import från Kina till EU och marknader i andra tredjeländer
(77)
Under skadeundersökningsperioden ökade Kinas export till EU med 113 % trots de åtgärder som var i kraft. Vad beträffar priserna visade det sig att de, trots en ökande tendens under översynsperioden, var längre än EU-industrins försäljningspriser i EU under hela perioden. Såsom angetts i skälen 54 och 62 låg exportpriserna på kisel till EU också på avsevärt dumpade nivåer både under och efter översynsperioden.
(78)
Prisnivån i EU var fortfarande högre än på marknaden i andra tredjeländer. Detta förklarar till en del de kinesiska exportörernas stora intresse för unionsmarknaden trots de antidumpningsåtgärder som var i kraft. Det ska i detta sammanhang noteras att kinesiska exportörer kringgick antidumpningsåtgärderna genom omlastning via Sydkorea (11), vilket ytterligare stärker slutsatsen att de kinesiska exportörerna är mycket intresserade av unionsmarknaden.
5. Volym och priser för kinesisk export till tredjeländer
(79)
Den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer var betydande och översteg de volymer som exporterades till Europeiska unionen. Det ska emellertid också noteras att priserna fob till tredjeländer i genomsnitt var mellan 4 % och 14 % lägre än exportpriserna till EU år 2008 och de första nio månaderna år 2009 (12).
(80)
EUSMET hävdade att det i kommissionens resultat, som visade högre genomsnittliga exportpriser till unionen, inte togs hänsyn till produktmixen på andra marknader. Det ska noteras att EUSMET inte framlade bevis till stöd för påståendet. De lämnade ingen information eller förklaring till i vilken utsträckning produktmixen av export till andra tredjeländer faktiskt skulle vara en annan. De bevis som lämnades beträffande skillnader i pris mellan olika produkttyper gällde dessutom bara EU-marknaden och en period som till stor del inföll före översynsperioden, det vill säga 2001-2002. Det kunde därför inte anses vara ett tillräckligt exakt underlag för att avgöra skillnader i pris mellan produkttyper under och efter översynsperioden. Den information som fanns tillgänglig beträffande översynsperioden ändrade i varje fall inte slutsatserna i skäl 79. Påståendet avvisades därför.
(81)
Med undantag av Förenta staterna, som skyddas av höga antidumpningstullar (139,49 %) mot kisel med ursprung i Kina, hade den kinesiska exporten fritt tillträde till andra viktiga marknader i tredjeländer.
(82)
EUSMET hävdade att den asiatiska marknaden skulle vara huvuddestinationen för kinesisk kisel och att tillväxten på marknaderna i Japan och Korea skulle bli betydande. Att Asien är huvuddestinationen för kinesisk kisel bestrids inte. Trots att förbrukningen kanske ökar på marknaden i Japan och Sydkorea de kommande åren väntas dock denna ökning inte bli så stor att den kan ta emot den betydande kinesiska överkapaciteten. Dessutom har undersökningen visat att den japanska marknaden, som är Kinas viktigaste exportmarknad, är mättad med kinesisk kisel.
(83)
EUSMET hävdade att utbudsmönstren för användarna i den kemiska industrin inte skulle påverkas om åtgärderna tilläts upphöra. Detta påstående bekräftades dock inte genom undersökningen, eftersom olika användare (i kemiindustrin och i aluminiumindustrin) uppgav att de faktiskt skulle köpa större kvantiteter från Kina om åtgärderna tilläts upphöra. Påståendet avvisades därför.
(84)
Med hänsyn till det ovanstående förväntas Kinas outnyttjade kapacitet att gå till EU-marknaden, om åtgärderna upphör att gälla.
(85)
Om man utgår från att importen till EU var dumpad under översynsperioden är det mycket sannolikt att dumpningen också kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta bekräftas av utvecklingen efter översynsperioden, då importen av kisel från Kina fortsatte att ligga på en prisnivå som var lägre än under översynsperioden (se skäl 131).
6. Sammanfattning
(86)
Undersökningen visade att exportvolymerna för den berörda produkten till EU ökade signifikant under skadeundersökningsperioden och att den konstaterade dumpningsnivån för denna import var betydande under översynsperioden.
(87)
Med tanke på den outnyttjade kapaciteten i Kina under översynsperioden och trots den ökande efterfrågan på hemmamarknaden är det mycket sannolikt att stora kvantiteter kisel kommer att exporteras till EU till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla. Hemmamarknaden i Kina kommer inte att kunna ta hand om den outnyttjade kapaciteten, och EU-marknaden är den enda betydande marknaden dit outnyttjad kapacitet skulle kunna exporteras. EU-marknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom de priser som tas ut av kunderna i EU i genomsnitt är högre än de priser som tas ut av kunderna i tredjeländer. De kinesiska exportörernas intresse för EU-marknaden bekräftas också av att åtgärderna tidigare kringgicks.
(88)
Därför dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta.
E. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(89)
De tre sökande unionstillverkarna besvarade frågeformulären och samarbetade fullt ut i undersökningen. Sökandenas produktion utgör unionens totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
F. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkning
(90)
Det var nödvändigt att indexera specifika uppgifter beträffande unionsindustrin och förbrukning i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, eftersom unionsindustrin bara har tre tillverkare, av vilka två hör till samma grupp. Eurostats uppgifter måste justeras för att ta hänsyn till uppgifter för vilka medlemsstater hade begärt konfidentiell behandling beträffande importen av kisel, och de måste därför också indexeras.
2. Förbrukningen i EU
Tabell 1
Förbrukningen i EU (baserad på försäljningsvolym)
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
115
118
121
Förändring från föregående år
-
15 %
3 %
3 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin och justerad statistik från Eurostat.
(91)
Unionens förbrukning baserades på den sammantagna volymen av unionsindustrins försäljning i unionen och volymen av import från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter.
(92)
Utifrån detta och såsom visas i tabell 1 ovan ökade unionens förbrukning signifikant under skadeundersökningsperioden, det vill säga med 21 %.
3. Volym, marknadsandel och priser för import från Kina
Tabell 2
Import från Kina utifrån volym, marknadsandel och importpris
Index
2005
2006
2007
ÖP
Importvolym
100
183
168
213
Marknadsandel
100
159
143
176
Importpris cif EUR/ton
100
106
120
188
Källa: Justerad statistik från Eurostat.
(93)
Importvolymerna från Kina ökade med 113 % under skadeundersökningsperioden, medan förbrukningen i unionen ökade med 21 %. I siffrorna ingår import av kisel från Sydkorea, eftersom åtgärderna år 2007 utökades till det landet efter ett förfarande beträffande kringgående. Trots antidumpningsåtgärderna som var i kraft ökade Kinas marknadsandel med 76 procentenheter under skadeundersökningsperioden, och den är betydligt större än marknadsandelen på 3,9 % år 2002, det vill säga översynsperioden vid den förra undersökningen. Den största delen, det vill säga cirka 90 % av de kvantiteter som importerades från Kina, skedde emellertid enligt förfarandet för aktiv förädling med uppskjuten betalning av tull.
(94)
De genomsnittliga importpriserna från Kina steg med 88 % under skadeundersökningsperioden. Den största prisökningen inträffade emellertid mellan år 2007 och översynsperioden.
(95)
Unionsindustrins genomsnittliga pris fritt fabrik jämfördes med Kinas genomsnittliga importpriser cif unionens gräns. Priserna härleddes ur justerade siffror från Eurostat och inkluderade kostnader efter import, tull och antidumpningstull. Jämförelsen visade att de kinesiska importpriserna inte var lägre än unionsindustrins försäljningspriser under översynsperioden. I de genomsnittliga kinesiska importpriserna ingick också försäljningen av kinesisk kisel som var avsedd för aktiv förädling. Det ska också noteras att priserna för kisel avsedd för aktiv förädling, vilken utgjorde den största delen av Kinas import, visade sig i genomsnitt vara 15 % högre under översynsperioden än priserna för kisel för fri omsättning.
(96)
På grundval av ovanstående konstaterades att om inga åtgärder hade varit i kraft skulle de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % lägre än unionsindustrins priser.
4. Volym, marknadsandel och priser för import från andra tredjeländer
Tabell 3
Import från andra tredjeländer (volym)
Index
2005
2006
2007
ÖP
Norge
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Ryssland
100
39
114
116
Bosnien och Hercegovina
100
202
165
174
Andra tredjeländer
100
110
101
118
Totalt
100
112
112
110
Marknadsandel
100
97
95
91
Källa: Eurostat.
Tabell 4
Import från andra tredjeländer (genomsnittliga priser)
Index
2005
2006
2007
ÖP
Norge
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Ryssland
100
130
116
170
Bosnien och Hercegovina
100
102
116
163
Andra tredjeländer
100
112
116
119
Totalt
100
100
108
145
Källa: Eurostat.
(97)
Medan de totala importvolymerna av kisel från andra tredjeländer än Kina och Sydkorea ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden, minskade marknadsandelen för denna import med nio procentenheter under översynsperioden. De största exportörerna till unionen var Brasilien, Norge och Ryssland, medan Bosnien och Hercegovina var en ny försörjningskälla.
(98)
Priserna för import från dessa länder ökade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De var i genomsnitt 15 % högre än de kinesiska priserna utom under översynsperioden, då de var 5 % lägre.
5. EU-industrins ekonomiska situation
5.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande i EU
Index
2005
2006
2007
ÖP
Produktion
100
94
108
107
Förändring från föregående år
-
-6 %
14 %
0 %
Produktions- kapacitet
100
102
112
114
Förändring från föregående år
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitets- utnyttjande
100
92
96
94
Förändring från föregående år
-
-8 %
3 %
-2 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin.
(99)
Unionsindustrins produktion ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet ökade totalt med 14 % under skadeundersökningsperioden som ett resultat av investeringar. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 6 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ska ses mot bakgrund av den betydande ökningen på 21 % av unionens förbrukning under samma period.
5.2 Lager
Tabell 6
Lager
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
91
82
82
Förändring från föregående år
-
-9 %
-9 %
0 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(100)
Lagren minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på hög efterfrågan, särskilt under år 2007 och under översynsperioden, vilka var ovanligt gynnsamma perioder i konjunkturcykeln. Lagren år 2005 utgjorde cirka 27 % av unionsindustrins försäljningsvolym i EU, medan de minskade till 19 % av försäljningsvolymen i EU under översynsperioden.
5.3 Försäljning, marknadsandel och priser
Tabell 7
Försäljningsvolym och försäljningsvärden
2005
2006
2007
ÖP
Försäljning i volym (index)
100
103
116
118
Förändring från föregående år
-
3 %
13 %
2 %
Försäljning i värde (index)
100
105
132
178
Förändring från föregående år
-
5 %
27 %
45 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
Tabell 8
EU-industrins marknadsandel
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
89
98
98
Förändring från föregående år
-
-11 %
9 %
-1 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin, justerad statistisk från Eurostat.
Tabell 9
EU-industrins försäljningspriser per enhet
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
102
114
150
Förändring från föregående år
-
2 %
12 %
37 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(101)
EU-industrins försäljningsvolym ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade försäljningsvärdet med 78 %, med betydande ökningar år 2007 och under översynsperioden till följd av den ökade efterfrågan på marknaden för kisel. EU-industrins marknadsandel minskade dock med två procentenheter under översynsperioden. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel och minskningen av dess kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden (se skäl 99) visade att unionsindustrin inte helt lyckades dra fördelar av den ökade efterfrågan och förbrukningen på marknaden för kisel, i synnerhet i fråga om marknadsandelar.
(102)
EU-industrins försäljningspriser per enhet ökade avsevärt år 2007 och under översynsperioden, eftersom efterfrågan var hög på marknaden för kisel under dessa två år, vilket ledde till ovanligt höga priser. Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrin de genomsnittliga priserna med 50 %. Den kraftiga ökningen av försäljningspriserna tillsammans med en mindre ökning av produktionskostnaderna spelade stor roll i den betydande förbättringen av EU-industrins ekonomiska situation.
5.4 Faktorer som påverkar priserna i EU
(103)
Den höga efterfrågan under skadeundersökningsperioden ledde till att priserna ökade signifikant. Prisnivån för import från tredjeländer, inklusive Kina, följde samma tendens som EU-industrins priser.
(104)
Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga produktionskostnaderna per enhet med 21 % medan motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet var 50 %.
5.5 Sysselsättning, produktivitet och löner
Tabell 10
Sysselsättning
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
93
91
100
Förändring från föregående år
-
-7 %
-2 %
9 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
Tabell 11
Produktivitet
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
101
119
108
Förändring från föregående år
-
1 %
18 %
-11 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
Tabell 12
Löner (EUR/anställd)
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
94
107
117
Förändring från föregående år
-
-6 %
13 %
10 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(105)
Sysselsättningen förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna ökande med 17 %. Produktiviteten ökade med 8 % under samma period till följd av en ökning av produktionsvolymen.
5.6 Lönsamhet
Tabell 13
Lönsamhet
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
161
389
671
Förändring från föregående år
-
61 %
228 %
282 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(106)
EU-industrins lönsamhet ökade nästan sexfalt från år 2005 till översynsperioden och nådde en hög nivå under översynsperioden. Den ökade vinsten år 2007 och under översynsperioden berodde på höjda försäljningspriser på grund av stor efterfrågan på marknaden för kisel som ett resultat av de rådande ovanligt gynnsamma ekonomiska villkoren. Detta inträffade trots att produktionskostnaderna ökade med 21 % under perioden.
5.7 Investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 14
Investeringar och avkastning på investeringar
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
135
310
717
Förändring från föregående år
-
35 %
174 %
408 %
Avkastning på investeringar
7 %
14 %
47 %
96 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(107)
Investeringarna ökade markant under skadeundersökningsperioden, det vill säga sexfalt, motsvarande cirka 30 % av den erhållna vinsten. Unionsindustrin visade sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel i form av investeringar för att öka produktionskapaciteten, antingen genom installation av nya maskiner eller genom förbättring av befintliga maskiner. Dessutom investerade den i den metallurgiska processen för kisel med hög renhet för användning i solenergiindustrin. Denna nya produkt har mycket goda framtidsutsikter.
(108)
Undersökningen visade också att avkastningen på investeringar, det vill säga nettovinsten före skatt för produkten uttryckt som en andel av det bokförda nettovärdet på anläggningstillgångar som avsatts för produkten, ökade markant under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inget som tydde på att EU-industrin hade några större problem med kapitalanskaffning.
5.8 Kassaflöde
Tabell 15
Kassaflöde
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
114
348
672
Förändring från föregående år
-
14 %
233 %
325 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(109)
Kassaflödet följde en liknande positiv trend i riktning mot lönsamhet och ökade markant under skadeundersökningsperioden.
5.9 Tillväxt
(110)
Under skadeundersökningsperioden lyckades EU-industrin inte helt dra fördel av den betydande konsumtionstillväxten. Den utnyttjade bara 80 % av sin kapacitet och förlorade två procentenheter av sin marknadsandel. Trots de gällande åtgärderna tog den kinesiska importen huvudsakligen över konsumtionsökningen med de stora kvantiteter som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling.
5.10 Dumpningsmarginalens omfattning
(111)
Trots de gällande åtgärderna fortsatte en betydande dumpning under översynsperioden, om än på lägre nivåer än vid den ursprungliga undersökningen, baserat både på uppgifter från den enda deltagande exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling och på beräkningar baserade på tillgängliga fakta.
5.11 Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(112)
EU-industrin lyckades i ett positivt ekonomiskt sammanhang återhämta sig från tidigare dumpning, särskilt vad gäller försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet. Det bör dock påpekas att dumpningsmarginalerna förblev betydande.
5.12 EU-industrins exportverksamhet
Tabell 16
EU-industrins exportvolym
2005
2006
2007
ÖP
Index
100
72
168
27
Förändring från föregående år
-
-28 %
96 %
- 141 %
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(113)
Unionsindustrins export av kisel minskade med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen under översynsperioden. Även om denna nedgång vid en jämförelse kan förefalla markant är den mindre betydelsefull i absoluta tal, eftersom unionsindustrin inte är inriktad på export. Unionstillverkarna är i hög grad inriktade på unionsmarknaden. Det ska dock noteras att vissa unionstillverkare har närstående bolag utanför unionen som tillverkar och säljer för dessa marknader och därmed minskar behovet av export från unionen.
5.13 Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(114)
Antidumpningsåtgärderna hade en tydlig positiv påverkan på unionsindustrins situation. Alla huvudsakliga skadeindikatorer, exempelvis produktion, produktivitet, lager, försäljningsvolym, försäljningspriser, investeringar, lönsamhet och kassaflöde, visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Vinsten som uppnåddes under översynsperioden återspeglar det faktum att detta ägde rum under en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln.
(115)
När det gäller unionsindustrins marknadsandel kunde den något minskande tendensen anses tyda på skada i den meningen att unionsindustrin trots den tillgängliga produktionskapaciteten inte lyckades dra fördel av konsumtionsökningen.
(116)
Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av indikatorerna för unionsindustrin anses unionsindustrin inte ha lidit någon väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.
G. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
1. Sammanfattning av analysen av sannolikheten för att dumpningen fortsätter och skadlig dumpning återkommer
(117)
Det bör erinras om att den kinesiska importen ökade avsevärt trots gällande åtgärder och tog över större delen av den marknadsandel som gått förlorad genom importen från tredjeländer. De exporterande tillverkarna i Kina fortsatte dumpa på betydande nivåer. Det finns därför ingen anledning att tro att kineserna inte kommer att fortsätta dumpa. Under översynsperioden skulle dessutom de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % längre än unionsindustrins importpriser, om inte åtgärderna hade gällt.
(118)
Det ska också noteras att åtgärderna år 2007, efter ett förfarande beträffande kringgående, utvidgades till import av kisel avsänd från Sydkorea oavsett om importen deklarerats ha ursprung i Sydkorea eller ej. Utvidgningen av åtgärderna hade positiv inverkan, eftersom importen av kisel från Sydkorea minskade markant.
(119)
Undersökningen visade att de kinesiska tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet under översynsperioden, det vill säga cirka 540 000 ton. Trots den ökade efterfrågan i Kina förväntas överkapaciteten bestå under de kommande åren (se skäl 74).
(120)
Såsom nämnts ovan är unionsmarknaden ett viktigt avsättningsområde för Kina, eftersom den andra stora exportmarknaden, Förenta staterna, har infört betydande antidumpningsåtgärder mot Kina och därför är praktiskt taget oåtkomligt för kinesisk export.
(121)
De kinesiska importpriserna visade sig i genomsnitt vara 15 % lägre än importpriserna från andra tredjeländer, och endast under översynsperioden var de 5 % högre. Med tanke på de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse för unionsmarknaden kan det förväntas att en mycket stor exportvolym till priser som är lägre än andra tredjeländers går till EU-marknaden med stark prissänkande verkan totalt sett, om åtgärderna upphör.
(122)
EUSMET hävdade att den marknadsandel på 56 % som utgjordes av import från tredjeländer jämfört med den relativt låga marknadsandelen som utgjordes av den kinesiska importen skulle ha haft mer avgörande inverkan på unionstillverkarnas marknadsandel under översynsperioden, särskilt som importen från tredjeländer låg 5 % lägre i pris än den kinesiska. Man fann i detta avseende att trots att priserna på import från tredjeländer var 5 % lägre än priserna på import från Kina under översynsperioden, minskade marknadsandelen för importen från tredjeländer med 4 % mellan år 2007 och översynsperioden jämfört med en ökning av marknadsandelen för import från Kina på 34 % (se tabellerna 2 och 3 ovan). Under samma period förblev unionsindustrins marknadsandel oförändrad. Man kan under dessa omständigheter inte sluta sig till att import från tredjeländer hade någon avgörande inverkan på unionsindustrins marknadsandel under översynsperioden.
(123)
Det hävdades att kommissionen inte tog hänsyn till den sannolika ökningen av tillverkningskostnaderna (som närmare bestämt berodde på högre elkostnader, bristande strömförsörjning, ökade investeringskostnader, hög inflation, höjda råvarupriser och högre internationella transportkostnader) när den bedömde hur de kinesiska exportpriserna förmodligen skulle utvecklas. Även om elkostnaderna ökade i Kina är detta inte den enda betydelsefulla kostnaden. Det gavs dessutom ingen antydan om hur omfattande ökningen var och exakt hur den påverkande den totala kostnaden och försäljningspriserna. När det gäller de övriga komponenterna var de antingen rent hypotetiska och/eller inte tillräckligt väl underbyggda eller kvantifierade för att några meningsfulla slutsatser skulle kunna dras. Det bör också noteras att man inte kan utgå från att exportpriser nödvändigtvis baseras på tillverkningskostnaden, eftersom ett stort antal andra faktorer också kan påverka prisnivån, såsom politiska åtgärder och tillgång och efterfrågan.
(124)
Man fann också att på marknader i tredjeländer där inga antidumpningstullar är i kraft låg de kinesiska exportpriserna under översynsperioden på lägre nivåer än priserna till unionen.
(125)
Det slogs därför fast att dumpningen fortsatte och att det var sannolikt att volymen dumpad import skulle öka och utöva press nedåt på priserna i unionen, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna drogs in. Det finns därför ingen anledning att tro att de kinesiska priserna kommer att öka. Det är följaktligen sannolikt att skadan återkommer, eftersom detta skulle ha negativ påverkan på unionsindustrins lönsamhet och på den ekonomiska återhämtning som noterades under översynsperioden.
2. Den dumpade importens inverkan på unionsindustrin - indikationer och trolig utveckling under tiden efter översynsperioden
(126)
Under en period med ökande konsumtion minskade unionsindustrins marknadsandel och marknadsandelen för import från tredjeländer, medan marknadsandelen för den kinesiska importen ökade markant. Med tanke på dessa blandade indikatorer (det vill säga generell återhämtning för unionsindustrin, men förlust av marknadsandel) och det faktum att översynsperioden var en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln undersökte man utvecklingen efter översynsperioden för att få en tydligare bild av de troliga framtida tendenserna. Det bör även erinras om att sannolikheten för att en skada ska återuppstå till följd av prispress nedåt också kan förstärkas av den globala ekonomins utveckling och dess effekter på efterfrågan och konsumtion.
(127)
På grundval av justerade uppgifter från Eurostat och den information som lämnades av unionsindustrin beträffande utvecklingen av försäljningsvolymerna och priserna i unionen under perioden från januari 2009 till september 2009 kunde en tydlig och kontinuerlig nedåtgående tendens observeras i unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden. Försäljningsvolymen uppgick till 52 % av den kvantitet som såldes under de motsvarande nio månaderna år 2008, även om de genomsnittliga försäljningspriserna låg kvar på samma nivå som år 2008 på grund av långsiktiga avtal och produktionsnedskärningar.
(128)
När det gäller unionsindustrins lönsamhet var den negativa utvecklingen betydande. Vinstnivåerna sjönk kontinuerligt och hamnade på låga nivåer och till och med under det vinstmål på 6,5 % som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.
(129)
Det ska noteras att efterfrågan i unionen minskade markant på grund av den globala ekonomiska krisen. Detta hade negativ inverkan på försäljningsvolymerna och lönsamheten på unionsmarknaden. Unionsindustrins ekonomiska ställning försämrades och gjorde unionsindustrin mer sårbar. Under dessa omständigheter skulle inte unionsindustrin kunna stå emot den negativa inverkan genom ökad dumpad import från Kina. Denna situation kommer sannolikt att förvärras ytterligare på grund av trycket genom sådan import.
(130)
Den kinesiska importen minskade vad gäller både volym och pris, dock särskilt i volym. När det gäller priserna sjönk de kinesiska importpriserna mer än unionsindustrins priser (8 % respektive 2 %). Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande konstaterades för tiden efter översynsperioden. Om åtgärderna inte hade varit i kraft skulle emellertid de kinesiska importpriserna ha underskridit EU-industrins priser med 3 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit 11 %. Det konstaterades dessutom att om åtgärderna upphävdes skulle importpriserna för kvantiteter avsedda för den fria marknaden ha underskridit unionsindustrins importpriser med 22 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit upp till 38 %.
(131)
Man fann också att de kinesiska exportpriserna på marknaderna i tredjeländer som inte skyddades av antidumpningstullar låg på mycket lägre nivåer än till unionen jämfört med priserna under översynsperioden (se skäl 123). Detta visar att prispressen nedåt ökar under perioder med ekonomisk nedgång.
(132)
På grundval av det ovanstående och med tanke på den tydliga nedåtgående tendensen för unionsindustrins ekonomiska situation drog man slutsatsen att det var troligt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra.
3. Slutsatser om sannolikheten för att skadan återkommer
(133)
Det fastslås att om åtgärderna upphävs skulle det sannolikt ske en markant ökning av den dumpade importen från Kina till unionen med prispress nedåt. Inte bara de omfattande investeringar som gjorts av unionsindustrin för att utveckla och förbättra produktionen skulle sättas på spel genom en sådan situation, utan också utvecklingen av ny produktion för solcellskisel, som är en framtida marknad. Dessutom skulle sannolikheten för att skadan återkommer öka på grund av den senaste tidens ekonomiska nedgång.
H. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkning
(134)
Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse baserades på en uppskattning av de olika inblandade intressena, det vill säga intressena hos unionsindustrin, importörerna/handlarna och användarna av den berörda produkten.
(135)
Det bör erinras om att det vid de tidigare översynerna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång måste man dessutom analysera en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft och bedöma eventuell otillbörlig negativ inverkan på de parter som berörs av de nuvarande antidumpningsåtgärderna.
(136)
Därför undersöktes huruvida det fanns tvingande skäl att anta att det inte låg i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta speciella fall, trots ovanstående slutsatser beträffande sannolikheten för att dumpningen fortsätter och sannolikheten för att skadan återkommer.
2. Unionsindustrins intressen
(137)
Det bör erinras om att de höga vinstmarginalerna som uppnåddes år 2007 och under översynsperioden berodde på de höjda försäljningspriserna. Denna faktor förväntades inte fortsätta gälla under de kommande åren.
(138)
Unionsindustrin har bevisat att den är en livskraftig och konkurrenskraftig industri som kan anpassa sig till marknadens skiftande villkor. Detta bekräftades i synnerhet av den positiva utvecklingen av alla huvudsakliga skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden. De fortsatta åtgärderna sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång hade bidragit till att återupprätta unionsindustrins ekonomiska situation och i synnerhet prisnivåerna på unionsmarknaden.
(139)
Under skadeundersökningsperioden visade unionsindustrin sitt engagemang för unionsmarknaden för kisel och förbättrade sin effektivitet avsevärt. Unionsindustrin gjorde omfattande investeringar inte bara för att öka sin produktionskapacitet, utan också för att utveckla forskningen och tekniken inom den metallurgiska processen för framställning av kisel med hög renhet för solenergiindustrin.
(140)
Marknaden för solcellskisel är ny marknad med utmärkta framtidsutsikter på grund av den förväntade ökningen av användningen av solenergi de kommande åren. Det är därför mycket viktigt för unionsindustrin att vara verksam på denna nya marknad. Två av unionstillverkarna har i detta avseende planer på att uppföra två nya anläggningar för solcellskisel i unionen för att tillgodose en del av unionsmarknadens behov. Det ska noteras att investeringarna som görs på denna nya nischmarknad i hög grad är beroende av att det i unionen finns traditionell tillverkning av kisel, som är den huvudsakliga råvara som används vid framställning av solcellskisel.
(141)
En av unionstillverkarna har dessutom tillkännagett planer på att investera i nya anläggningar i Kina för att tillgodose det förväntade ökade behovet på den kinesiska marknaden av både traditionell kisel och solcellskisel.
(142)
Såsom nämnts ovan är det mycket sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna tillåts upphöra, och det skulle sätta de investeringar som unionsindustrin har gjort den senaste tiden på spel. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att åtgärderna mot den dumpade importen från Kina bibehålls.
3. Ej närstående importörers/handlares intressen
(143)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående importörer/handlare. Svar inkom från två ej närstående importörer som också använde den berörda produkten. Kommentarerna från dessa företag behandlas i avsnittet nedan om användarnas intressen. En importör/handlare gav sig till känna, men besvarade inte frågeformuläret.
(144)
Med tanke på att importörerna, bortsett från inköp från Kina, också har tillgång till leverans av kisel från både EU-tillverkare och försörjningskällor i tredjeländer utan antidumpningstull, t.ex. Norge och Brasilien, vilka har mer än 56 % av unionens marknadsandel, anses det att konkurrensen på unionsmarknaden är säkerställd.
(145)
På grundval av det ovanstående och eftersom handlarna inte samarbetade och det inte fanns något som tydde på motsatsen, drog man slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att de fortsatta åtgärderna inte skulle påverka importörerna.
4. Användarnas intressen
(146)
Det bör erinras om att EUSMET, en intresseorganisation för användare inom kemisektorn, ansökte om den aktuella interimsöversynen som är begränsad till dumpning. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående användare och deras intresseorganisationer. Tolv användare samarbetade i undersökningen, och några av dem var de viktigaste importörerna av kinesisk kisel som hänförs till förfarandet för aktiv förädling. Dessutom samarbetade en annan intresseorganisation för användare genom att skicka in kommentarer.
(147)
De viktigaste industriella användarna av kisel i unionen är den kemiska industrin och aluminiumindustrin, som representerar 60 % respektive 40 % av unionens förbrukning.
(148)
För den kemiska industrin är kisel den huvudsakliga råvaran för framställning av både silikoner, som har en mängd användningsområden, särskilt bilindustrin och byggindustrin, och polykisel som används i elektronik- och solenergiindustrin. Andelen kisel i tillverkningskostnaden för de olika typerna av silikoner och polykisel varierade från 2 till 35 % beroende på framställningsprocessen för varje typ av produkt i senare led i produktionskedjan. I genomsnitt låg dock andelen kisel i den totala produktionskostnaden för silikoner mellan 11 och 21 %, medan den för polykisel låg mellan 2 och 10 %. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas påverkan på tillverkningskostnaden för de användare i den kemiska industrin som köper all sin kisel från Kina till mellan 2 och 4 %. För andra företag inom den kemiska industrin kommer påverkan att vara mindre betydande.
(149)
Några av de kemiföretag som samarbetade i undersökningen var de största importörerna av kinesisk kisel som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling och var således befriade från antidumpningstull. De hävdade emellertid att de inte kunde absorbera kostnaden för tull eller föra över den på sina kunder och att förfarandet för aktiv förädling inte utgjorde någon lättnad i samband med de svårigheter som skapats genom de gällande åtgärderna, eftersom de måste lägga ned avsevärda resurser på tullbehandling och andra administrativa procedurer. Vidare ansåg de att de var pressade att investera i nya anläggningar i Kina för att vara nära den billiga råvarukällan och bli mer konkurrenskraftiga på den asiatiska marknaden.
(150)
För aluminiumindustrin är kisel också en viktig råvara för aluminiumförädlarnas framställning av gjutlegeringar. Dessa legeringar används framför allt i bilindustrin och byggindustrin. Andelen kisel i deras tillverkningskostnad varierade från 8 till 10 % beroende på vilken skrotkvalitet de använde som redan innehöll kisel. De flesta aluminiumförädlarna som samarbetade i undersökningen köpte kisel från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar eftersom deras produkter huvudsakligen är avsedda för EU-marknaden och de kan därför inte utnyttja förfarandet för aktiv förädling. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas det att påverkan på tillverkningskostnaden för de användare av aluminium som köper all sin kisel från Kina är cirka 2 %. För andra användare av aluminium kommer påverkan att vara lägre. Undersökningen visade att aluminiumförädlarnas lönsamhet inte var särskilt hög, och höjda kiselpriser har därför negativ inverkan på deras vinst på grund av deras begränsade marginaler.
(151)
Den kemiska industrin hade cirka 14 000 anställda och aluminiumindustrin 6 000. Under skadeundersökningsperioden ökade sysselsättningen i den kemiska industrin med 8 % medan den förblev oförändrad i aluminiumindustrin.
(152)
Alla användare opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder med motiveringen att åtgärderna hade varit i kraft för länge, att de hade medfört en artificiell höjning av prisnivåerna för kisel på unionsmarknaden oberoende av ursprung och att EU-industrin inte hade lidit skada under översynsperioden. Det finns emellertid inte fog för detta påstående med tanke på den synnerligen stora marknadsandel som innehas av de kinesiska exportörerna för kisel avsedd för aktiv förädling och med tanke på konkurrensen för kisel avsedd för fri omsättning. Medan man förvisso fann att unionsindustrin i huvudsak inte led någon skada, måste frågan om sannolikheten för att skadan återkommer också bedömas i en översyn vid giltighetstidens slut. Såsom angetts ovan (se i synnerhet skäl 133) fann man att det var sannolikt i detta fall.
(153)
EUSMET har hävdat att det var brist på kisel på unionsmarknaden under översynsperioden, vilket visades av att beställningar från en del av deras medlemmar inte hade tillgodosetts av tillverkarna i tredjeländer. Påståendet var emellertid inte underbyggt. När EUSMET bedömde den tillgängliga kapaciteten på marknaden togs endast hänsyn till unionstillverkarnas kapacitet och inte till import från tredjeländer inklusive Kina som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling. Det vidhålls därför, mot bakgrund av unionsindustrins försäljning och importvolymen, att det inte rådde någon brist och att efterfrågan på marknaden kunde tillgodoses.
(154)
EUSMET hävdade också att unionsindustrin avsiktligt begränsar tillverkningen genom tillfälliga driftstopp och därför begränsar försäljningen på unionsmarknaden för att kontrollera försäljningspriserna. En unionstillverkare valde att göra avbrott i tillverkningen, men under dessa perioder hade de tillräckliga lager för att leverera till kunderna i enlighet med sina gällande långsiktiga avtal. En annan unionstillverkare hade vissa avbrott i tillverkningen, men bara under tiden efter översynsperioden, och avbrotten upprepades inte. Det ansågs därför att EUSMET:s påstående att driftstoppen var avsedda att kontrollera priserna inte var underbyggt.
(155)
Användarna vill förståeligt nog ha fri tillgång till billiga råvaror för att bli mer konkurrenskraftiga. De anser att friheten att välja leverantör är väsentlig, eftersom de menar att obegränsad tillgång till kisel kommer att bli viktigare i framtiden på grund av den förväntade ökningen av efterfrågan på kisel fram till år 2013, som i stor utsträckning har samband med de solcellsrelaterade projekten. EUSMET hävdade att den påstådda bristen kommer att öka med den förväntade ökningen av efterfrågan på unionsmarknaden för kisel under åren fram till 2013. Ändå visar de siffror som tillhandahölls och som antagandena baserades på att unionens förbrukning även år 2013 kommer att ligga på en lägre nivå än under skadeundersökningsperioden. Det finns därför ingen anledning till att den framtida efterfrågan på kisel inte skulle kunna tillgodoses. Dessutom kan frihet att välja leverantör dock inte i sig motivera att dumpning accepteras. För konkurrensen på unionsmarknaden krävs att konkurrensvillkoren är lika för alla aktörer.
(156)
Användarna i den kemiska industrin påpekade också att unionsindustrin skulle förbli en viktig försörjningskälla som en garanti för snabb tillgång till den berörda produkten, tillförlitliga leveranser och högre produktkvalitet än den kinesiska.
(157)
Ändå visade undersökningen att de gällande åtgärderna inte hade någon signifikant negativ inverkan på deras verksamhet. I synnerhet ökade vissa användare i den kemiska industrin avsevärt sin import av kisel från Kina under skadeundersökningsperioden, och de flesta hade sunda finanser. Sammanfattningsvis ansågs det, liksom vid de tidigare översynerna, att de fortsatta åtgärderna vid giltighetstidens slut inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på de industriella användarna, också med tanke på att nivån på de föreslagna åtgärderna skulle sänkas avsevärt.
5. Slutsats beträffande unionens intresse
(158)
Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga antidumpningsåtgärderna.
I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(159)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna, men på en lägre nivå. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men de ändrade inte de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla antidumpningsåtgärderna.
(160)
Till följd av interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör antidumpningstull införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina motsvarande den lägsta skademarginalen på vilken de gällande åtgärderna är baserade och de dumpningsmarginaler som konstaterades i den aktuella översynen.
(161)
Åtgärder kommer följaktligen att införas motsvarande de dumpningsmarginaler som konstaterats, det vill säga 16,3 % för den enda företagsgruppen som beviljades individuell behandling och 19,0 % för alla andra företag.
(162)
De åtgärder som utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 42/2007 (13) till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen ska bibehållas men på de nivåer som anges i skäl 161.
(163)
Exportörer i Sydkorea som överväger att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artikel 13.4 i grundförordningen kommer att uppmanas att fylla i ett frågeformulär i syfte att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det är berättigat med befrielse. Sådan befrielse får beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för fortsatt tillämpning av metoder för vilka det inte finns tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt bevis för dumpning. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan ska skickas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och exportförsäljning av den berörda produkten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av kisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 och som har sitt ursprung i Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för produkten som beskrivs i första stycket och tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Tullsats
Taric-tilläggsnummer
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alla andra företag
19 %
A999
3. Utvidgningen av den slutgiltiga antidumpningstullsatsen för import från alla andra företag i Kina (det vill säga 19 %) till att även omfatta import av produkten som beskrivs i första stycket som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, ska bibehållas (Taric-nummer 2804690010).
4. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Ansökningar om befrielse från utvidgningen av den tull som anges i artikel 1.3 ska göras skriftligen på ett av unionens officiella språk och vara undertecknade av en person som har rätt att företräda sökanden.
2. Ansökan ska sändas till följande adress:
Europeiska kommissionen
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
3. I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införs genom den här förordningen befrias från den utvidgade tull som nämns i artikel 1.3.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och den ska gälla under en period om fem år.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2010.