ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 243/2012/EU
av den 14 mars 2012
om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektivet) (3) kan kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram förslag till lagstiftning om att inrätta fleråriga program för radiospektrumpolitiken. Dessa program bör ange de politiska riktlinjerna och målen för den strategiska planeringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen i enlighet med de direktiv som gäller elektroniska kommunikationsnät och -tjänster. Dessa politiska riktlinjer och mål bör hänvisa till den tillgänglighet och effektiva användning av spektrum som är nödvändig för att upprätta och upprätthålla en fungerande inre marknad. Programmet för radiospektrumpolitik (nedan kallat programmet) bör stödja de mål och de centrala åtgärder som anges i kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 om Europa 2020-strategin och kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010 om den digitala agendan för Europa och finns också med bland de 50 prioriterade åtgärderna i kommissionens meddelande av den 11 november 2010 om inremarknadsakten.
(2)
Detta beslut bör inte påverka befintlig unionsrätt, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (6), direktiv 2002/21/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (7). Det här beslutet bör inte heller påverka tillämpningen av åtgärder som vidtagits på nationell nivå, i överensstämmelse med unionsrätten, i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om innehållsreglering och audiovisuell politik och medlemsstaternas rätt att organisera och använda spektrum för ändamål som rör allmän ordning och säkerhet samt försvar.
(3)
Spektrum är en offentlig nyckelresurs inom viktiga sektorer och tjänster, inklusive mobil kommunikation, trådlös bredbandskommunikation och satellitkommunikation, tv- och radiosändningar, transport, radiolokalisering och tillämpningar såsom larm, fjärrkontroller, hörapparater, mikrofoner och medicinsk utrustning. Det ingår i allmänna tjänster såsom skydds- och säkerhetstjänster, inklusive civilskydd, och vetenskaplig verksamhet såsom meteorologi, jordobservation, radioastronomi och rymdforskning. Enkel tillgång till spektrumanvändning spelar även en roll för tillhandahållande av elektronisk kommunikation, särskilt för invånare och företag i avlägsna och glesbefolkade områden, till exempel landsbygdsområden eller öar. Regleringsåtgärder för spektrum har därför konsekvenser för ekonomi, säkerhet, hälsa, det allmänna intresset, kultur och vetenskap samt sociala, miljömässiga och tekniska konsekvenser.
(4)
Man bör inta ett förnyat ekonomiskt och socialt synsätt på förvaltningen, tilldelningen och användningen av spektrum. Detta synsätt bör särskilt fokusera på spektrumpolitik, i syfte att säkra ökad spektrumeffektivitet, bättre frekvensplanering och garantier mot konkurrenshämmande beteende.
(5)
Strategisk planering och harmonisering av spektrumanvändning på unionsnivå bör främja den inre marknaden för tjänster och utrustning för trådlös elektronisk kommunikation samt annan unionspolitik som kräver spektrumanvändning, och därigenom skapa nya möjligheter till innovation och sysselsättningsskapande och samtidigt bidra till ekonomisk återhämtning och social integration i hela unionen, varvid hänsyn bör tas till de viktiga sociala, kulturella och ekonomiska värdena hos spektrum.
(6)
Harmonisering av lämplig spektrumanvändning kan också främja kvaliteten på elektroniska kommunikationstjänster och är väsentlig för att skapa stordriftsfördelar som sänker både kostnaderna för utbyggnaden av trådlösa nät och konsumenternas kostnader för trådlösa enheter. I detta syfte behöver unionen ett politiskt program som omfattar den inre marknaden för unionens alla politikområden där spektrum används, till exempel politik avseende elektronisk kommunikation, forskning, teknisk utveckling samt rymd-, transport-, kultur- och energiområdet och det audiovisuella området.
(7)
Programmet bör främja konkurrensen och bidra till att lägga grunden för en verklig digital inre marknad.
(8)
Programmet bör i synnerhet stödja Europa 2020-strategin med tanke på de trådlösa tjänsternas enorma potential att främja en kunskapsbaserad ekonomi, utveckla och hjälpa sektorer som är beroende av informations- och kommunikationsteknik och minska den digitala klyftan. Den ökande användningen av framför allt audiovisuella medietjänster och nätinnehåll driver på efterfrågan på hastighet och täckning. Detta är även en nyckelåtgärd i den digitala agendan för Europa, vars mål är att erbjuda snabbt bredbandsinternet i en framtida nätverks- och kunskapsbaserad ekonomi, med ett ambitiöst mål för allmän bredbandstäckning. Att tillhandahålla högsta möjliga trådbundna och trådlösa bredbandshastigheter och -kapacitet bidrar till att uppnå målet om tillgång till bredband med en hastighet på minst 30 Mbit/s för alla senast år 2020, och att minst hälften av unionens hushåll ska ha tillgång till bredband med en hastighet på minst 100 Mbit/s, och är viktigt för att främja den ekonomiska tillväxten och den globala konkurrenskraften och nödvändigt för att uppnå de hållbara ekonomiska och sociala fördelarna med en inre digital marknad. Det bör även stödja och främja annan sektorspolitik inom unionen, såsom hållbar miljö och ekonomisk och social integration för unionens alla medborgare. Med tanke på hur viktiga trådlösa tillämpningar är för innovation är programmet även ett nyckelinitiativ för att stödja unionens politik för innovation.
(9)
Programmet bör lägga grunden för en utveckling där unionen kan inta ledningen i fråga om de trådlösa bredbandens hastighet, mobilitet, täckning och kapacitet. En sådan ledande roll är nödvändig för att skapa en konkurrenskraftig inre digital marknad som kan öppna den inre marknaden för alla unionsmedborgare.
(10)
Programmet bör fastställa riktlinjer och mål fram till 2015 för medlemsstaterna och unionens institutioner samt ange specifika genomförandeinitiativ. Även om spektrumförvaltning fortfarande i stor utsträckning omfattas av nationell behörighet bör denna behörighet utövas i överensstämmelse med befintlig unionsrätt och möjliggöra åtgärder för att genomföra unionens politik.
(11)
Programmet bör även beakta beslut nr 676/2002/EG och det tekniska kunnandet hos Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad CEPT), så att unionspolitik som berör spektrum och som Europaparlamentet och rådet har enats om kan genomföras med tekniska genomförandeåtgärder, varvid bör noteras att sådana åtgärder kan vidtas närhelst det är nödvändigt för att genomföra befintlig unionspolitik.
(12)
Enkel tillgång till spektrum kan kräva innovativa tillståndstyper, såsom kollektiv spektrumanvändning eller infrastrukturdelning, vars tillämpning inom unionen kan underlättas genom fastställande av bästa praxis och uppmuntran till informationsutbyte samt genom en definition av vissa gemensamma och konvergerande villkor för spektrumanvändning. Allmänna tillstånd, som är den minst krävande typen av tillstånd, är av särskilt intresse där störningar inte riskerar att hindra utvecklingen av andra tjänster.
(13)
Den så kallade kognitiva teknologin befinner sig visserligen tekniskt sett fortfarande under utveckling, men den bör redan utforskas ytterligare, även genom underlättande av delning på grundval av geolokalisering.
(14)
Handel med spektrumrätter kombinerat med flexibla villkor för användning kan på ett väsentligt sätt främja den ekonomiska tillväxten. Därför bör handel med band där flexibel användning redan är tillåten enligt unionsrätten omedelbart tillåtas i enlighet med direktiv 2002/21/EG. Utbyte av bästa praxis beträffande tillståndsvillkor och förfaranden för sådana band och gemensamma åtgärder för att förhindra ackumulering av rätter att använda spektrum som kan skapa dominerande ställning, liksom otillbörligt underlåtande att utnyttja rätter att använda spektrum, skulle underlätta ett samordnat införande av dessa åtgärder i alla medlemsstater och underlätta förvärv av sådana rätter i hela unionen. Kollektiv (eller delad) spektrumanvändning - dvs. att ett obestämt antal oberoende användare och/eller enheter får tillgång till spektrum inom samma frekvensområde vid samma tidpunkt och i ett bestämt geografiskt område enligt noga fastställda villkor - bör främjas när det är tillämpligt, utan att detta påverkar bestämmelserna i direktiv 2002/20/EG vad beträffar elektroniska kommunikationsnät och -tjänster.
(15)
I den digitala agendan för Europa understryks att trådlöst bredband är en viktig resurs för att öka konkurrensen, konsumenternas valmöjligheter och tillgången i landsbygdsområden och andra områden där det är svårt eller ekonomiskt olönsamt att bygga ut trådbaserat bredband. Spektrumförvaltningen kan emellertid även påverka konkurrensen genom att marknadsaktörernas roller och positioner ändras, t.ex. om befintliga användare får otillbörliga konkurrensfördelar. Begränsad spektrumtillgång, i synnerhet när det är ont om lämpliga spektrum, kan skapa hinder för nya tjänster eller tillämpningar och verka hämmande på innovation och konkurrens. Förvärv av nya rätter att använda spektrum, inklusive genom spektrumöverlåtelse eller -uthyrning eller andra transaktioner mellan användare, samt införandet av nya flexibla kriterier för spektrumanvändning kan påverka den nuvarande konkurrenssituationen. Medlemsstaterna bör därför vidta lämpliga förhands- eller efterhandsåtgärder för reglering (t.ex. åtgärder för att ändra befintliga rätter, förhindra vissa former av förvärv av rätter att använda spektrum, införa villkor för hamstring och effektiv användning av spektrum, som t.ex. de villkor som avses i direktiv 2002/21/EG, för att begränsa mängden tillgängliga spektrum för varje företag eller för att undvika en överdriven ackumulering av rätter att använda spektrum) för att förhindra snedvridning av konkurrensen i överensstämmelse med de principer som ligger till grund för direktiv 2002/20/EG och rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (8) (GSM-direktivet).
(16)
Upprättandet av en inventering över befintlig spektrumanvändning tillsammans med en analys av tekniska trender, framtida behov och efterfrågan på spektrum, särskilt mellan 400 MHz och 6 GHz bör göra det möjligt att identifiera frekvensband där effektiviteten kunde förbättras och möjligheter till spektrumdelning till nytta för både den kommersiella och den offentliga sektorn. Metoderna för att upprätta och upprätthålla en inventering över befintlig spektrumanvändning bör ta vederbörlig hänsyn till den administrativa bördan för förvaltningar och man bör sträva efter att minimera den bördan. Därför bör den information som medlemsstaterna ska tillhandahålla enligt kommissionens beslut 2007/344/EG av den 16 maj 2007 om harmoniserad tillgång till information om spektrumanvändningen inom gemenskapen (9) beaktas i full utsträckning när man utarbetar metoder för att upprätta en inventering över befintlig spektrumanvändning.
(17)
Harmoniserade standarder enligt direktiv 1999/5/EG är väsentliga för att uppnå en effektiv spektrumanvändning och bör beakta rättsligt fastställda delningsvillkor. Europeiska standarder för elektrisk och elektronisk utrustning och nätverk som inte använder radiofrekvenser bör också undvika störning av spektrumanvändningen. Den sammanlagda effekten av en ökad mängd och täthet av trådlösa enheter och tillämpningar i kombination med de breda användningsområdena för spektrum utgör en utmaning för de nuvarande strategierna för att hantera störningar. Dessa bör därför undersökas och utvärderas tillsammans med mottagaregenskaper och mer avancerade mekanismer för att undvika störningar.
(18)
Medlemsstaterna bör i förekommande fall tillåtas införa kompensationsåtgärder i samband med migrationskostnader.
(19)
I överensstämmelse med målen i den digitala agendan för Europa kan trådlöst bredband avsevärt bidra till ekonomisk återhämtning och tillväxt om tillräckligt med spektrum blir tillgängligt, tilldelning av rätter att använda spektrum sker snabbt och handeln ges möjlighet att anpassa sig till marknadsutvecklingen. Den digitala agendan för Europa vill ge alla unionens medborgare tillgång till bredband med en hastighet på minst 30 Mbit/s senast 2020. Därför bör spektrum som redan omfattas av existerande kommissionsbeslut göras tillgängliga i enlighet med villkoren i de besluten. Tillståndsprocessen bör - med förbehåll för marknadsefterfrågan - genomföras i enlighet med direktiv 2002/20/EG senast den 31 december 2012 för markbaserade kommunikationer för att säkerställa enkel tillgång till trådlöst bredband för alla, särskilt inom de frekvensband som anges i kommissionens beslut 2008/411/EG (10), 2008/477/EG (11) och 2009/766/EG (12). Bredband via satellit som ett komplement till markbundna bredbandstjänster kan vara en snabb och genomförbar lösning för att säkerställa geografisk täckning av de mest avlägsna områdena inom unionen.
(20)
Spektrumanvändningen bör i förekommande fall göras mer flexibel i syfte att främja innovation och uppkopplingar till höghastighetsbredband som gör det möjligt för företagen att sänka sina kostnader och öka sin konkurrenskraft och som möjliggör nya interaktiva nättjänster inom exempelvis utbildning, hälso- och sjukvård och allmännyttiga tjänster.
(21)
Att ha nästan 500 miljoner människor anslutna till höghastighetsbredband skulle bidra till den inre marknadens utveckling och skapa en globalt sett unik kritisk massa av användare, där alla regioner ges nya möjligheter och där varje användare ges ett mervärde och unionen får kapacitet att bli en världsledande kunskapsbaserad ekonomi. En snabb bredbandsutbyggnad är därför avgörande för utvecklingen av den europeiska produktiviteten och för framväxten av nya och små företag som kan bli ledande inom olika sektorer, t.ex. hälso- och sjukvård, tillverknings- och tjänsteindustrin.
(22)
Internationella teleunionen (ITU) uppskattade 2006 att de framtida kraven på spektrumbandbredd för utvecklingen av IMT-2000 (International Mobile Telecommunications-2000) och IMT-advanced systems (dvs. tredje och fjärde generationens mobila kommunikationer) kommer att uppgå till 1 280-1 720 MHz år 2020 för den kommersiella mobilindustrin i varje ITU-region, inklusive Europa. Det bör noteras att den lägre siffran (1 280 MHz) är högre än kraven i vissa länder. Dessutom finns det några länder där kravet är större än den högre siffran (1 720 MHz). Båda dessa siffror inbegriper spektrum som redan används eller som man planerar att använda, för pre-IMT-system, IMT-2000 och förbättrade versioner av detta. Om det inte frigörs nödvändigt spektrum, helst på ett harmoniserat sätt på global nivå, kommer nya tjänster och ekonomisk tillväxt att hämmas av kapacitetsbegränsningar i de mobila näten.
(23)
Bandet 800 MHz (790-862 MHz) är optimalt för att täcka stora områden med trådlösa bredbandstjänster. Utifrån harmoniseringen av tekniska villkor enligt beslut 2010/267/EU och kommissionens rekommendation av den 28 oktober 2009 om hur frigörandet av den digitala utdelningen i Europeiska unionen kan underlättas (13) med uppmaning att analoga sändningar ska stängas av före den 1 januari 2012 och med tanke på den snabba utvecklingen av nationell lagstiftning bör detta band i princip kunna vara tillgängligt för elektroniska kommunikationstjänster inom unionen senast 2013. På längre sikt kunde ytterligare spektrum också övervägas, mot bakgrund av resultaten av en analys av de tekniska trenderna, framtida behov och efterfrågan på spektrum. Med tanke på att bandet 800 MHz har kapacitet att sända över stora områden kunde täckningskrav i förekommande fall kopplas till rättigheter.
(24)
Förbättrade trådlösa bredbandsmöjligheter är av avgörande betydelse för att kultursektorn ska få nya distributionsplattformar, vilket banar väg för en framgångsrik framtida utveckling i sektorn.
(25)
Trådlösa accessystem, inklusive R-LAN (lokala radionät), kan komma att växa ur det tillståndsfria utrymme som avsatts. Behovet av och möjligheterna till att utöka det tillståndsfria spektrumutrymmet för trådlösa accessystem, inklusive R-LAN, i 2,4 GHz och 5 GHz bör undersökas i samband med inventeringen över befintliga användningsområden för och framväxande behov av spektrum och beroende på spektrumanvändningen för andra ändamål.
(26)
Rundradio kommer att förbli en viktig distributionsplattform för innehåll eftersom den fortfarande är den mest ekonomiska plattformen för massdistribution, men trådbaserat eller trådlöst bredband och andra nya tjänster ger kultursektorn nya möjligheter att bredda sitt urval av distributionsplattformar, att leverera tjänster på beställning och utnyttja den ekonomiska potential som den stora ökningen av datatrafiken innebär.
(27)
För att fokusera på prioriteringarna i det första fleråriga programmet bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att stödja och uppnå målet att ge unionen möjlighet att bli ledande inom trådlösa bredbandstjänster för elektronisk kommunikation genom att öppna upp tillräckligt med spektrum inom kostnadseffektiva frekvensband för att göra dessa tjänster allmänt tillgängliga.
(28)
Eftersom en gemensam strategi och stordriftsfördelar är centrala för att utveckla bredbandskommunikation inom hela unionen och förhindra snedvridning av konkurrensen och marknadsfragmentering mellan medlemsstaterna, bör vissa bästa rutiner för tillståndsvillkor och tillståndsförfaranden anges genom samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna och kommissionen. Sådana villkor och förfaranden kan innehålla täckningskrav, blockstorlekar för spektrum, tidpunkt för tillståndsgivning, åtkomst till virtuella mobilnätsoperatörer och giltighetstiden för rätterna att använda spektrum. Utifrån vikten av handel med spektrum för en effektivare spektrumanvändning och för att utveckla den inre marknaden för trådlös utrustning och trådlösa tjänster, bör dessa villkor och förfaranden även gälla för frekvensband som avsätts för trådlös kommunikation och för vilka nyttjanderätterna kan överlåtas eller uthyras.
(29)
Ytterligare spektrum kan behövas inom andra sektorer såsom transport (för säkerhets-, informations- och förvaltningssystem), forskning och utveckling (FoU), e-hälsa, e-integration samt vid behov skydd av allmänheten och katastrofhjälp, eftersom där används alltmer video- och dataöverföring för snabbare och effektivare insatser. Starkare synergier mellan spektrumpolitik och FoU-verksamhet och studier av radiokompatibilitet mellan olika spektrumanvändare bör främja innovation. Resultat från forskning inom ramen för det sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) kräver vidare att spektrumbehov för projekt som kan ha stor ekonomisk potential eller investeringspotential ska undersökas, särskilt för små och medelstora företag, till exempel kognitiv radio eller e-hälsa. Tillräckligt skydd mot skadlig störning bör vidare säkerställas för att stödja FoU och vetenskaplig verksamhet.
(30)
I Europa 2020-strategin fastställs miljömål för en hållbar, energieffektiv och konkurrenskraftig ekonomi, exempelvis genom ökning av energieffektiviteten med 20 % till 2020. Sektorn för informations- och kommunikationsteknik har en nyckelroll och detta understryks i den digitala agendan för Europa. Några av de föreslagna åtgärderna är en snabbare utbyggnad av de intelligenta energihanteringssystemen i hela unionen (smarta nät och smarta elmätare) som minskar energiförbrukningen med hjälp av kommunikationskapacitet samt utvecklingen av intelligenta transportsystem och intelligent trafikhantering för att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn. Effektiv användning av spektrumteknik kan även bidra till minskad energiförbrukning från radioutrustning och begränsa de miljömässiga effekterna i landsbygdsområden och avlägsna områden.
(31)
Ett konsekvent tillvägagångssätt rörande spektrumtillstånd inom unionen bör innebära att folkhälsan skyddas mot elektromagnetiska fält, vilket är väsentligt för medborgarnas välbefinnande. Med beaktande av rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz) (14) är det väsentligt att spektrumanvändningens joniserande och icke-joniserande effekter på hälsan löpande övervakas, inklusive de faktiska kumulativa effekterna av spektrumanvändning inom olika frekvenser genom ett växande antal utrustningstyper.
(32)
Väsentliga mål av allmänt intresse såsom säkerheten för människoliv kräver samordnade tekniska lösningar för att säkerhets- och larmtjänster ska fungera mellan medlemsstaterna. En tillräcklig mängd spektrum bör på ett konsekvent sätt göras tillgänglig för utveckling av och fri rörlighet för säkerhetstjänster och -utrustning och utveckling av innovativa alleuropeiska eller kompatibla säkerhets- och nödlösningar. Det finns studier som visar på behovet av ytterligare harmoniserat spektrum under 1 GHz för att leverera mobila bredbandstjänster för skydd av allmänheten och katastrofhjälp inom hela unionen under de närmaste 5-10 åren.
(33)
Regleringen av spektrum har starka gränsöverskridande eller internationella dimensioner på grund av spridningsegenskaperna, den internationella karaktären hos marknader som är beroende av radiobaserade tjänster samt behovet av att undvika skadliga störningar mellan länder.
(34)
Enligt relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol är det väsentligt att säkerställa nära samarbete mellan medlemsstaterna och unionens institutioner i sådana fall då innehållet i internationella avtal delvis omfattas av unionens behörighet och delvis av medlemsstaternas. Skyldigheten att samarbeta, som klargörs i väletablerad rättspraxis, följer av principen om enhetlighet i unionens och medlemsstaternas internationella representation.
(35)
Medlemsstaterna kan även behöva stöd i bilaterala förhandlingar gällande frekvenskoordinering med unionens grannländer, inklusive kandidatländer och anslutande länder, för att uppfylla sina skyldigheter enligt unionsrätten vad beträffar samordning av frekvenser. Detta bör också bidra till att undvika skadlig störning och förbättra spektrumeffektiviteten och konvergensen av spektrumanvändningen även utanför unionens gränser.
(36)
För att målen i detta beslut ska kunna uppnås är det viktigt att förstärka den nuvarande institutionella ramen för samordning av spektrumpolitiken och spektrumförvaltningen på unionsnivå, även i frågor som direkt berör två eller flera medlemsstater, samtidigt som full hänsyn tas till kompetens och expertis inom nationella förvaltningar. Samarbete och samordning mellan standardiseringsorgan, forskningsinstitut och CEPT är också av avgörande betydelse.
(37)
För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (15).
(38)
Eftersom målet för detta beslut, nämligen att inrätta ett flerårigt program för radiospektrumpolitik, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(39)
Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om de resultat som uppnåtts enligt detta beslut och om planerade framtida åtgärder.
(40)
Vid utarbetandet av förslaget har kommissionen tagit största hänsyn till yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik, som fastställts genom kommissionens beslut 2002/622/EG (16).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
1. Genom detta beslut inrättas ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (nedan kallat programmet) för strategisk planering och harmonisering av spektrumanvändningen för att säkerställa en fungerande inre marknad på de av unionens politikområden som inbegriper spektrumanvändning, t.ex. politik avseende elektroniska kommunikationer, forskning, teknisk utveckling och rymden, transport, energi och audiovisuella medier.
Detta beslut ska inte påverka en tillräcklig tillgång till spektrum för andra områden inom unionspolitiken såsom civilskydd och katastrofhjälp och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.
2. Detta beslut påverkar inte tillämpningen av befintlig unionsrätt, särskilt av direktiven 1999/5/EG, 2002/20/EG och 2002/21/EG, och, med förbehåll för artikel 6 i det här beslutet, av beslut nr 676/2002/EG, och av åtgärder som vidtas på nationell nivå, i överensstämmelse med unionsrätten.
3. Detta beslut påverkar inte tillämpningen av åtgärder som vidtas på nationell nivå i full överensstämmelse med unionslagstiftningen och i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om innehållsreglering och audiovisuell politik.
Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas rätt att organisera och använda sina spektrum för att upprätthålla allmän ordning och allmän säkerhet och för försvarsändamål. När detta beslut eller åtgärder som antas på grundval av det inom frekvensband som anges i artikel 6 berör spektrum som en medlemsstat uteslutande och direkt använder för den allmänna säkerheten och för försvarsändamål, får medlemsstaten, i nödvändig utsträckning, fortsätta att använda detta frekvensband för den allmänna säkerheten och för försvarsändamål tills de system som finns i bandet vid tidpunkten för ikraftträdandet av detta beslut eller av en åtgärd som antagits på grundval av detta beslut fasas ut. Medlemsstaten ska vederbörligen underrätta kommissionen om sitt beslut.
Artikel 2
Allmänna regleringsprinciper
1. Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och med kommissionen på ett öppet sätt för att säkerställa en konsekvent tillämpning av följande allmänna regleringsprinciper i hela unionen:
a)
Tillämpa det lämpligaste och minst krävande tillståndssystemet så att flexibiliteten och effektiviteten vid spektrumanvändningen maximeras. Ett sådant tillståndssystem ska grundas på objektiva, öppna, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.
b)
Verka för utveckling av den inre marknaden genom att främja uppkomsten av framtida unionsomfattande digitala tjänster och verka för effektiv konkurrens.
c)
Främja konkurrens och innovation, varvid hänsyn bör tas till behovet av att undvika skadlig störning och till behovet av att säkerställa tjänstens tekniska kvalitet för att underlätta tillgången till bredbandstjänster och för att kunna handskas effektivt med den ökade trådlösa datatrafiken.
d)
Vid fastställande av de tekniska villkoren för spektrumanvändningen ta full hänsyn till relevant unionsrätt, även vad beträffar begränsningen av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält.
e)
När så är möjligt främja teknikneutralitet och tjänsteneutralitet i samband med rätter att använda spektrum.
2. För elektroniska kommunikationer gäller - utöver de allmänna regleringsprinciper som fastställs i punkt 1 i denna artikel - följande specifika principer, i enlighet med artiklarna 8a, 9, 9a och 9b i direktiv 2002/21/EG och med beslut nr 676/2002/EG:
a)
Tillämpa teknik- och tjänsteneutralitet beträffande rätter att använda spektrum för elektroniska kommunikationsnät och -tjänster och vid överlåtelse eller uthyrning av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser.
b)
Främja harmonisering av användningen av radiofrekvenser i hela unionen i överensstämmelse med behovet av att säkerställa ändamålsenlig och effektiv användning.
c)
Underlätta ökad trådlös datatrafik och trådlösa bredbandstjänster, i synnerhet genom att verka för flexibilitet och främja innovation, varvid hänsyn ska tas till behovet av att hindra skadlig störning och säkra tjänsternas tekniska kvalitet.
Artikel 3
Politiska mål
För att fokusera på prioriteringarna i detta beslut ska medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att stödja och uppnå följande politiska mål:
a)
Uppmuntra till effektiv spektrumförvaltning och -användning för att på bästa sätt möta den ökade efterfrågan på frekvenstillgång med beaktande av spektrumets stora samhälleliga, kulturella och ekonomiska värde.
b)
Sträva efter att tilldela tillräckligt och lämpligt spektrum i god tid för att stödja unionens politiska mål och att på bästa sätt bemöta den ökade efterfrågan på trådlös datatrafik, och på det sättet möjliggöra utvecklingen av kommersiella och offentliga tjänster och samtidigt ta hänsyn till viktiga mål som avser allmänintresset, t.ex. kulturell mångfald och mediepluralism; i detta syfte bör alla ansträngningar göras för att på grundval av den inventering över spektrumanvändning som ska upprättas enligt artikel 9 identifiera åtminstone 1 200 MHz lämpliga spektrum senast 2015. Denna siffra inkluderar spektrum som redan används.
c)
Överbrygga den digitala klyftan och bidra till att uppfylla målen med den digitala agendan för Europa genom att främja tillgång till bredband med hastigheter på minst 30 Mbit/s för alla unionsmedborgare och ge unionen möjlighet att skaffa sig högsta möjliga bredbandshastighet och bredbandskapacitet.
d)
Ge unionen möjlighet att bli ledande inom trådlösa bredbandstjänster för elektronisk kommunikation genom att öppna upp tillräckligt med spektrum inom kostnadseffektiva band för att göra dessa tjänster allmänt tillgängliga.
e)
Tillförsäkra möjligheter för både den kommersiella sektorn och den offentliga sektorn genom ökad mobil bredbandskapacitet.
f)
Främja innovation och investeringar genom ökad flexibilitet i spektrumanvändningen, genom konsekvent tillämpning i hela unionen av principerna om teknik- och tjänsteneutralitet mellan de tekniska lösningar som kan komma att antas och genom tillräcklig förutsebarhet i lagstiftningen, i enlighet med bl.a. lagstiftningsramverket för elektronisk kommunikation, genom att öppna upp harmoniserade spektrum för ny avancerad teknik och genom möjligheten att handla med rätter att använda spektrum, för att på så vis skapa möjligheter att utveckla framtida unionsomfattande digitala tjänster.
g)
Underlätta enkel tillgång till spektrum genom att utnyttja fördelarna med allmänna tillstånd för elektroniska kommunikationer i enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/20/EG.
h)
Uppmuntra till gemensamt utnyttjande av passiv infrastruktur, om detta är proportionellt och icke-diskriminerande, i enlighet med artikel 12 i direktiv 2002/21/EG.
i)
Underhålla och vidareutveckla en effektiv konkurrens, i synnerhet inom elektroniska kommunikationstjänster, genom att med hjälp av förhandsåtgärder eller efterhandskorrigeringar försöka undvika en överdriven ackumulering av rätter att använda radiofrekvenser hos vissa företag, vilket medför en avsevärd snedvridning av konkurrensen.
j)
Minska fragmenteringen på den inre marknaden och dra full nytta av dess potential för att främja ekonomisk tillväxt och stordriftsfördelar på unionsnivå genom att när så är lämpligt öka samordningen och harmoniseringen av tekniska villkor för spektrumanvändning och -tillgång.
k)
Undvika skadlig störning eller störning från andra radiosändare eller terminaler utan radiosändare, bland annat genom att främja utvecklingen av standarder som bidrar till effektiv spektrumanvändning, och förbättra störningståligheten hos mottagare, med speciell hänsyn till den sammanlagda effekten av radioenheters och -tillämpningars ökade volym och täthet.
l)
Främja tillgången till nya produkter och ny teknik för konsumenter för att säkerställa deras acceptans av övergången till digital teknik och säkerställa ett effektivt utnyttjande av den digitala utdelningen.
m)
Minska unionens koldioxidavtryck genom att förbättra den tekniska effektiviteten och energieffektiviteten hos trådlösa kommunikationsnät och trådlös kommunikationsutrustning.
Artikel 4
Ökad effektivitet och flexibilitet
1. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, när så är lämpligt, främja kollektiv spektrumanvändning samt spektrumdelning.
Medlemsstaterna ska också främja utvecklingen av både nuvarande teknik och ny teknik, t.ex. inom kognitiv radio, inbegripet teknik som utnyttjar så kallade vita fläckar.
2. Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att öka flexibiliteten i spektrumanvändningen i syfte att främja innovation och investeringar genom möjligheten att använda ny teknik och genom överlåtelse eller uthyrning av rätter att använda spektrum.
3. Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att främja utvecklingen och harmoniseringen av standarder för radioutrustning och telekommunikationsterminaler samt för elektrisk och elektronisk utrustning och nät, om nödvändigt på grundval av standardiseringsmandat från kommissionen till relevanta standardiseringsorgan. Särskild uppmärksamhet ska även fästas vid standarder för utrustning avsedd att användas av personer med funktionshinder.
4. Medlemsstaterna ska främja FoU-insatser i fråga om ny teknik, exempelvis kognitiv teknik och databaser för geolokalisering.
5. Medlemsstaterna ska när så är lämpligt fastställa sådana urvalskriterier och -förfaranden för att bevilja rätter att använda spektrum som främjar konkurrens, investeringar och effektiv användning av spektrum som en kollektiv nyttighet samt samexistens mellan nya och befintliga tjänster och enheter. Medlemsstaterna ska främja kontinuerlig effektiv spektrumanvändning för nätverk, enheter och tillämpningar.
6. Om det är nödvändigt för att säkerställa effektiv användning av rätter att använda spektrum och undvika hamstring av spektrum får medlemsstaterna överväga att vidta lämpliga åtgärder, t.ex. ekonomiska sanktioner, avgiftsincitament eller återkallande av nyttjanderätter. Sådana åtgärder ska fastställas och tillämpas på ett transparent, icke-diskriminerande och proportionellt sätt.
7. Vad gäller elektroniska kommunikationstjänster ska medlemsstaterna senast den 1 januari 2013 anta avsättande- och tillståndsåtgärder lämpade för utveckling av bredbandstjänster, i överensstämmelse med direktiv 2002/20/EG, i syfte att uppnå högsta möjliga kapacitet och bredbandshastigheter.
8. För att undvika en eventuell fragmentering av den inre marknaden på grund av olika urvalskriterier och -förfaranden för harmoniserade spektrum som avsatts för elektroniska kommunikationstjänster och som kan överlåtas i alla medlemsstater enligt artikel 9b i direktiv 2002/21/EG, ska kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna och i enlighet med subsidiaritetsprincipen, främja fastställande och utbyte av bästa praxis för tillståndsvillkor och -förfaranden och uppmuntra informationsutbyte avseende sådana spektrum för att öka samstämmigheten inom unionen, i överensstämmelse med principerna om teknik- och tjänsteneutralitet.
Artikel 5
Konkurrens
1. Medlemsstaterna ska främja en effektiv konkurrens och undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden för elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med direktiven 2002/20/EG och 2002/21/EG.
De ska också ta hänsyn till konkurrensfrågor när de beviljar användare av privata elektroniska kommunikationsnät rätter att använda spektrum.
2. Med avseende på tillämpningen av punkt 1 första stycket, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna eller de åtgärder som antas av medlemsstaterna för att uppnå mål av allmänt intresse i enlighet med artikel 9.4 i direktiv 2002/21/EG, får medlemsstaterna bland annat vidta åtgärder för att
a)
begränsa den mängd spektrum för vilken nyttjanderätter tilldelas ett enskilt företag eller förena sådana nyttjanderätter med villkor, t.ex. att tillhandahålla tillgång i grossistledet, nationell eller regional roaming, för vissa frekvensband eller vissa grupper av frekvensband med liknande egenskaper, till exempel de band under 1 GHz som avsatts för elektroniska kommunikationstjänster; sådana ytterligare villkor kan åläggas endast av behöriga nationella myndigheter,
b)
om det är lämpligt med hänsyn till situationen på den inre marknaden, reservera en viss del av ett frekvensband eller en grupp av frekvensband för tilldelning till nya aktörer,
c)
neka att bevilja nya rätter att använda spektrum eller tillåta ny spektrumanvändning i vissa band, eller ställa villkor för att bevilja nya rätter att använda spektrum eller tillstånd för ny spektrumanvändning, för att undvika snedvridning av konkurrensen till följd av tilldelning, överlåtelse eller ackumulering av nyttjanderätter,
d)
förbjuda eller ställa villkor för överlåtande av rätter att använda spektrum som inte är underkastade kontroll av företagskoncentrationer på nationell nivå eller unionsnivå, om sådana överlåtelser sannolikt skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen,
e)
ändra befintliga rätter i enlighet med direktiv 2002/20/EG, om detta är nödvändigt för att i efterhand korrigera snedvridning av konkurrensen genom överlåtelse eller ackumulering av nyttjanderätter till radiofrekvenser.
3. Medlemsstater som önskar anta sådana åtgärder som avses i punkt 2 i denna artikel ska agera i enlighet med de förfaranden som fastställts i direktiv 2002/20/EG för införande eller ändring av villkor för rätter att använda spektrum.
4. Medlemsstaterna ska säkerställa att tillstånds- och urvalsförfaranden för elektroniska kommunikationstjänster främjar en effektiv konkurrens till förmån för medborgare, konsumenter och företag i unionen.
Artikel 6
Spektrumbehov för trådlös bredbandskommunikation
1. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, vidta alla nödvändiga steg för att säkerställa att tillräckliga mängder spektrum för täckning och kapacitet görs tillgängliga i unionen, så att unionen kan få den högsta bredbandshastigheten i världen, som möjliggör för trådlös kommunikation och en europeisk ledarroll i fråga om nya tjänster att effektivt bidra till ekonomisk tillväxt och till att uppnå målet att alla medborgare ska ha tillgång till bredband med en hastighet på minst 30 Mbit/s senast 2020.
2. I syfte att främja bättre tillgång till trådlösa bredbandstjänster till förmån för unionsmedborgare och -konsumenter ska medlemsstaterna göra de band som omfattas av beslut 2008/411/EG (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EG (2,5-2,69 GHz) och 2009/766/EG (900-1 800 MHz) tillgängliga på de villkor som anges i dessa beslut. Medlemsstaterna ska - med förbehåll för marknadsefterfrågan - senast den 31 december 2012 genomföra tillståndsprocessen utan att detta påverkar befintlig utbredning av tjänster och på villkor som ger konsumenterna enkel tillgång till trådlösa bredbandstjänster.
3. Medlemsstaterna ska verka för att de som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster fortlöpande uppgraderar sina nät till en nivå som motsvarar den senaste och mest effektiva tekniken, så att de själva ger upphov till spektrumutdelning i överensstämmelse med principerna om tjänste- och teknikneutralitet.
4. Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2013 genomföra tillståndsprocessen för att möjliggöra användningen av 800 MHz-bandet för elektroniska kommunikationstjänster. Kommissionen ska bevilja särskilda undantag fram till utgången av 2015 för medlemsstater där exceptionella nationella eller lokala förhållanden eller problem med den gränsöverskridande frekvenssamordningen förhindrar att bandet görs tillgängligt, efter en vederbörligen motiverad ansökan från den berörda medlemsstaten.
Om en medlemsstats bestyrkta problem med den gränsöverskridande frekvenssamordningen med ett eller flera länder, inklusive kandidatländer och anslutande länder, kvarstår efter den 31 december 2015 och förhindrar tillgången till 800 MHz-band, ska kommissionen bevilja exceptionella undantag från år till år tills dessa hinder har undanröjts.
Medlemsstater för vilka ett undantag har beviljats enligt första och andra stycket ska se till att användningen av 800 MHz-bandet inte hindrar tillgång till detta band för andra elektroniska kommunikationstjänster än radio- och tv-sändningar i angränsande medlemsstater.
Denna punkt ska också tillämpas på spektrumsamordningsproblem i Republiken Cypern som uppstår på grund av att Cyperns regering är förhindrad att utöva effektiv kontroll över en del av sitt territorium.
5. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, kontinuerligt övervaka kapacitetskraven för trådlösa bredbandstjänster. På grundval av resultaten av den analys som avses i artikel 9.4 ska kommissionen bedöma huruvida det behövs åtgärder för att harmonisera ytterligare frekvensband och avge rapport till Europaparlamentet och rådet om detta senast den 1 januari 2015.
Medlemsstaterna får, när så är lämpligt och i överensstämmelse med unionsrätten, se till att de direkta kostnaderna för migration eller omfördelning av spektrumanvändningen ersätts på adekvat sätt i enlighet med nationell lagstiftning och i överensstämmelse med unionsrätten.
6. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, främja tillgång till bredbandstjänster på 800 MHz-bandet i avlägsna och glesbefolkade områden när så är lämpligt. Härvid ska medlemsstaterna undersöka hur det kan säkerställas, och i förekommande fall vidta tekniska och reglerande åtgärder för att säkerställa, att frigörandet av 800 MHz-bandet inte negativt påverkar användare av PMSE (Programme Making and Special Events).
7. Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna, bedöma huruvida det är motiverat och genomförbart att avsätta ytterligare tillståndsfritt spektrum för WAS/RLAN.
8. Medlemsstaterna ska tillåta överlåtelse eller uthyrning av rätter att använda spektrum inom de harmoniserade banden 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz och 3,4-3,8 GHz.
9. För att säkerställa att alla medborgare har tillgång till avancerade digitala tjänster, inklusive bredband, särskilt i avlägsna och glesbefolkade områden, får medlemsstaterna och kommissionen undersöka om tillräckligt med spektrum finns tillgängligt för bredbandsbaserade satellittjänster för att kunna erbjuda tillgång till internet.
10. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, undersöka möjligheterna att sprida tillgängligheten och användningen av pikoceller och femtoceller. De ska ta full hänsyn till potentialen hos dessa mobilbasstationer och hos delad och tillståndsfri spektrumanvändning att utgöra grunden för trådlösa meshnät, som kan fylla en central funktion i överbryggningen av den digitala klyftan.
Artikel 7
Spektrumbehov för annan politik för trådlös kommunikation
För att stödja den fortsatta utvecklingen av innovativa audiovisuella medietjänster och andra tjänster för unionsmedborgarna, och med tanke på de ekonomiska och sociala fördelarna med en inre digital marknad, ska medlemsstaterna i samarbete med kommissionen verka för att säkerställa att det finns tillräckligt mycket spektrum tillgängligt för att sådana tjänster ska kunna tillhandahållas via satellit eller via marknätet, förutsatt att behovet är klart bestyrkt.
Artikel 8
Spektrumbehov för annan specifik unionspolitik
1. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att spektrum finns tillgängligt och skydda de radiofrekvenser som behövs för att övervaka jordens atmosfär och yta, möjliggöra utveckling och exploatering av rymdtillämpningar och förbättra transportsystemen, i synnerhet för det globala civila satellitnavigationssystemet som inrättades genom Galileoprogrammet (17), för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) (18) och för intelligenta transportsäkerhets- och transportförvaltningssystem.
2. I samarbete med medlemsstaterna ska kommissionen genomföra studier om energibesparingar vid användningen av spektrum i syfte att bidra till en politik med låga koldioxidutsläpp, och överväga att tillgängliggöra spektrum för trådlösa tekniker med potential för att förbättra energisparandet och energieffektiviteten inom andra distributionsnät såsom vattenförsörjningen, inklusive smarta energinät och smarta elmätare.
3. Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna, sträva efter att säkerställa att tillräckligt med spektrum görs tillgängligt på harmoniserade villkor för att stödja utvecklingen av säkerhetstjänster och fri spridning av relaterade enheter samt utvecklingen av nyskapande samverkande lösningar för allmän säkerhet och skydd av allmänheten, civilskydd och katastrofhjälp.
4. Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta med det vetenskapliga och akademiska samfundet för att identifiera ett antal forsknings- och utvecklingsinitiativ och innovativa tillämpningar som kan få betydande socioekonomisk verkan och/eller investeringspotential och överväga spektrumbehoven för dessa tillämpningar samt vid behov överväga tilldelning av tillräckligt med spektrum för sådana tillämpningar på harmoniserade tekniska villkor och med minsta möjliga administrativa börda.
5. Medlemsstaterna ska, i samarbete med kommissionen, sträva efter att säkerställa nödvändiga frekvensband för PMSE (Programme Making and Special Events), i enlighet med unionens mål att stärka integrationen på den inre marknaden och förbättra tillgången till kultur.
6. Medlemsstaterna och kommissionen ska sträva efter att säkerställa spektrumtillgång för RFID (radiofrekvensidentifiering) och annan trådlös kommunikationsteknik med anknytning till IoT (sakernas internet) och ska samarbeta för att främja utveckling av standarder och harmonisering av spektrumtilldelning för IoT-kommunikation i alla medlemsstater.
Artikel 9
Inventering
1. En inventering över befintlig spektrumanvändning, för såväl kommersiella som offentliga ändamål ska upprättas.
Inventeringen ska tjäna följande ändamål:
a)
Göra det möjligt att fastställa frekvensband där den befintliga spektrumanvändningen kunde göras effektivare.
b)
Bidra till att identifiera frekvensband som kan vara lämpliga för omdisponerings- och spektrumdelningsmöjligheter i syfte att stödja unionspolitiken i detta beslut, samtidigt som hänsyn tas till framtida spektrumbehov på grundval av bland annat efterfrågan från konsumenter och aktörer och möjligheten att uppfylla sådana behov.
c)
Bidra till att analysera olika typer av spektrumanvändning genom såväl enskilda som offentliga användare.
d)
Bidra till att identifiera frekvensband som kan tilldelas och omdisponeras för att göra användningen effektivare, främja innovation och förstärka konkurrenskraften på den inre marknaden, undersöka nya metoder för spektrumdelning till nytta för både enskilda och offentliga användare, samtidigt som hänsyn tas till de potentiella positiva och negativa konsekvenserna för befintliga användare av att sådana band och angränsande band avsätts eller omallokeras.
2. För att säkerställa enhetlig tillämpning av punkt 1 i denna artikel ska kommissionen, med största hänsyn till de synpunkter som framförs av gruppen för radiospektrumpolitik, senast den 1 juli 2013 anta genomförandeakter för att
a)
utveckla praktiska modaliteter och enhetliga format för medlemsstaternas insamling av uppgifter om befintlig spektrumanvändning och tillhandahållande av dessa till kommissionen, under förutsättning att sekretessbestämmelserna i artikel 8 i beslut nr 676/2002/EG och medlemsstaternas rätt att inte lämna ut konfidentiell information iakttas, varvid hänsyn ska tas till målet att minimera den administrativa bördan och befintliga skyldigheter som åligger medlemsstaterna enligt annan unionsrätt, särskilt skyldigheter att tillhandahålla specifik information,
b)
utveckla metoder för en analys av tekniska trender, framtida behov och den framtida efterfrågan på spektrum på de områden inom unionspolitiken som omfattas av detta beslut, särskilt beträffande de tjänster som kan fungera inom frekvensområdet 400 MHz-6 GHz, för att identifiera framväxande och potentiellt viktig användning av spektrumet.
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.2.
3. Kommissionen ska administrera den inventering som avses i punkt 1 i överensstämmelse med de genomförandeakter som avses i punkt 2.
4. Kommissionen ska genomföra analysen av tekniska trender, framtida behov och den framtida efterfrågan på spektrum i överensstämmelse med de genomförandeakter som avses i punkt 2b. Kommissionen ska förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om resultaten av denna analys.
Artikel 10
Internationella förhandlingar
1. Vid internationella förhandlingar om spektrumfrågor ska följande principer tillämpas:
a)
Om föremålet för de internationella förhandlingarna omfattas av unionens behörighet ska unionens ståndpunkt fastställas i enlighet med unionsrätten.
b)
Om föremålet för de internationella förhandlingarna delvis omfattas av unionens behörighet och delvis av medlemsstaternas behörighet ska unionen och medlemsstaterna försöka fastställa en gemensam ståndpunkt i överensstämmelse med vad som krävs enligt principen om lojalt samarbete.
Vid tillämpning av led b i första stycket ska unionen och medlemsstaterna samarbeta i överensstämmelse med principen om samstämmighet i unionens och medlemsstaternas internationella representation.
2. Unionen ska på begäran bistå medlemsstaterna med rättsligt, politiskt och tekniskt stöd för att lösa frågor om samordning av spektrum med unionens grannländer, inklusive kandidatländer och anslutande länder, på ett sådant sätt att berörda medlemsstater kan uppfylla de krav som ställs på dem enligt unionsrätten. När unionen lämnar detta bistånd, ska det använda alla sina rättsliga och politiska befogenheter för att främja genomförandet av unionens politik.
Unionen ska även stödja initiativ från tredjeländer som syftar till att genomföra spektrumförvaltning som är kompatibel med unionens, för att säkerställa målen för unionens spektrumpolitik.
3. Vid bilaterala eller multilaterala förhandlingar med tredjeländer ska medlemsstaterna vara bundna av sina skyldigheter enligt unionsrätten. Vid undertecknanden eller andra former av påtagande av skyldigheter gällande spektrum ska medlemsstaterna till undertecknandet eller andra former av godkännande foga en gemensam förklaring om att de ska uppfylla sådana internationella avtal eller skyldigheter i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 11
Samarbete mellan olika organ
1. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta för att förbättra den nuvarande institutionella ramen, i syfte att främja samarbete inom spektrumförvaltning på unionsnivå, även i frågor som direkt berör två eller flera medlemsstater, för att kunna vidareutveckla den inre marknaden och säkerställa att målen med unionens spektrumpolitik uppnås till fullo.
2. Kommissionen och medlemsstaterna ska uppmuntra standardiseringsorganen, CEPT, kommissionens gemensamma forskningscentrum och alla berörda parter att nära samarbeta i tekniska frågor för att främja effektiv spektrumanvändning. I detta syfte ska de upprätthålla en konsekvent koppling mellan spektrumförvaltning och standardisering så att den inre marknaden främjas.
Artikel 12
Offentligt samråd
När så är lämpligt ska kommissionen organisera offentliga samråd för att få del av åsikter från alla berörda parter samt åsikter från allmänheten om spektrumanvändning inom unionen.
Artikel 13
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av Radiospektrumkommittén, som inrättats genom beslut nr 676/2002/EG. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.
Artikel 14
Iakttagande av politiska riktlinjer och mål
Medlemsstaterna ska börja tillämpa de politiska riktlinjer och mål som avses i detta beslut senast den 1 juli 2015 om inget annat anges i detta beslut.
Artikel 15
Rapportering
Senast den 10 april 2014 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som utvecklats och de åtgärder som antagits enligt detta beslut.
Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen all den information som behövs för att se över tillämpningen av detta beslut.
Senast den 31 december 2015 ska kommissionen ha genomfört en utvärdering av tillämpningen av detta beslut.
Artikel 16
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 17
Adressater
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Strasbourg den 14 mars 2012.