NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1043/2011
av den 19 oktober 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 26 januari 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingetts den 13 december 2010 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) såsom företrädare för Oxaquim SA (nedan kallat klaganden), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av oxalsyra. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och därav vållad väsentlig skada, och bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de berörda länderna, importörer och användare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(4)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i de berörda länderna, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i de berörda länderna att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 januari 2010-31 december 2010. Fyra indiska företag, varav ett inte rapporterade någon försäljning till unionen, och tre grupper av företag från Kina gav sig till känna. Med hänsyn till det begränsade antalet samarbetsvilliga företag eller grupper av företag ansågs ett stickprovsförfarande inte vara nödvändigt för vare sig Indien eller Kina och alla parter underrättades om att något urval inte skulle göras.
(5)
En grupp av företag från Kina förklarade i ett tidigt skede att de inte var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen. Dessutom vägrade ett indiskt företag att låta kommissionen göra ett kontrollbesök på dess produktionsanläggning. Detta företag ansågs följaktligen inte vara villigt att samarbeta och underrättades om de möjliga konsekvenserna av detta i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.
(6)
För att de exporterande tillverkarna i Kina skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. En grupp av företag ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen, eller i vart fall individuell behandling, medan en annan grupp av företag endast ansökte om individuell behandling.
(7)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda. Svar mottogs från tre företag i Indien och två grupper av företag i Kina samt från klaganden. Den andra unionstillverkaren samarbetade inte. Svar på frågeformuläret mottogs även från tre användare och åtta importörer, varav kommissionen besökte samtliga användare och fyra importörer.
(8)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, vållad skada och unionens intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:
a)
Unionstillverkare
-
Oxaquim SA (Spanien)
b)
Användare
-
OMG Kokkola (Finland)
-
P.A.G. Srl (Italien)
-
En tredje användare som bad att få vara anonym
c)
Importörer
-
Brenntag BV (Nederländerna)
-
Brenntag Sp. z.o.o. (Polen)
-
Norkem Limited (Förenade kungariket)
-
Geratech Marketing (Belgien)
d)
Exporterande tillverkare i Indien
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd och Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd (nedan kallade Shandong Fengyuan Group)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd och Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd (nedan kallade Shanxi Reliance Group)
1.3 Undersökningsperiod
(9)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2010-31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(10)
Den berörda produkten är oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00, med ursprung i Indien och Kina. Det finns två slag av oxalsyra: oraffinerad och raffinerad. Raffinerad oxalsyra, som tillverkas i Kina men inte i Indien, erhålls genom en process för rening av oraffinerad oxalsyra, som syftar till att avlägsna järn, klorider, spår av metaller och andra orenheter.
(11)
Oxalsyra har en rad olika användningsområden, t.ex. som krympmedel eller blekmedel, vid farmaceutisk syntes och vid tillverkning av kemikalier.
2.2 Likadan produkt
(12)
Undersökningen har visat att oxalsyra som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, oxalsyra som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och Kina och oxalsyra som importeras till unionen från Indien och Kina har i huvudsak samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma huvudsakliga slutanvändningsområden.
(13)
De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Indien
3.1.1 Inledande anmärkning
(14)
Under kontrollbesöket i Indien tillhandahöll ett företag inte de begärda uppgifterna i tid eller i det format som krävdes. Kommissionen kunde till följd av detta inte kontrollera de uppgifter som lämnats som svar på frågeformuläret avseende dumpning. Företaget underrättades skriftligen om att det kunde komma att betraktas som en icke-samarbetsvillig part och att slutsatser kunde komma att dras på grundval av de tillgängliga uppgifterna. I sitt svar åberopade företaget förmildrande omständigheter, vilka emellertid inte var sådana att de föranledde kommissionen att ändra sin ståndpunkt. Artikel 18 har följaktligen tillämpats på detta företag och slutsatser har dragits på grundval av de tillgängliga uppgifterna. Således anses endast en exporterande tillverkare i Indien ha samarbetat med kommissionen i den aktuella undersökningen.
3.1.2 Normalvärde
(15)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ. Eftersom denna försäljning utgjorde mer än 5 % av försäljningsvolymen för den berörda produkten till unionen, dras slutsatsen att den totala försäljningen av den likadana produkten var representativ.
(16)
Kommissionen undersökte därefter om den exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av den totala försäljning av den likadana produkten fastställdes.
(17)
Om den lönsamma försäljningen utgör minst 80 % av den totala försäljningen, beräknas normalvärdet på grundval av all försäljning, inbegripet olönsam försäljning. Om den lönsamma försäljningen däremot utgör mindre än 80 %, men mer än 20 % av all försäljning, och om den vägda genomsnittliga totalkostnaden är högre än det vägda genomsnittliga priset, beräknas normalvärdet på grundval av endast den lönsamma försäljningen. Försäljningen anses vara lönsam om priset per enhet är lika med eller högre än produktionskostnaden.
(18)
Kommissionens analys av försäljningen på hemmamarknaden visade att 41 % av all försäljning av den berörda produkten var lönsam och att den vägda genomsnittliga totalkostnaden var högre än det vägda genomsnittliga priset. Normalvärdet beräknas därför som ett vägt genomsnittspris för endast den lönsamma försäljningen.
3.1.3 Exportpris
(19)
Den exporterande tillverkaren i Indien exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen. Därför fastställs exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som dessa oberoende kunder faktiskt betalade eller skulle betala för den berörda produkten när den exporterades till unionen.
3.1.4 Jämförelse
(20)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset görs på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset ska bli rättvis görs justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten.
(21)
Justeringar har således gjorts för transportkostnader, försäkringskostnader, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och provisioner.
3.1.5 Dumpningsmarginal
(22)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställs dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Indien på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(23)
På denna grundval fastställs den preliminära dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 22,8 % för Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exporterande tillverkare i Indien fastställdes samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämfördes med statistik från Eurostat. Eftersom samarbetsviljan från Indien var låg, dvs. 38 %, anses det lämpligt att den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exportörer i Indien fastställs på grundval av den samarbetsvilliga tillverkarens mest dumpade transaktion.
(25)
På denna grundval fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 43,6 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
3.2 Folkrepubliken Kina
3.2.1 Marknadsekonomisk status/individuell behandling
(26)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
-
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(27)
En grupp av företag i Kina ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ansökningsformulär om sådan status för de tre företag som tillverkar och saluför den berörda produkten. De tillhandahållna uppgifterna kontrollerades därefter av kommissionen på plats hos företagen i fråga.
(28)
Undersökningen avseende marknadsekonomisk status visade att ett av företagen inte uppfyllde kraven i kriterierna 1-3. Företaget kunde för det första inte visa att dess kostnader återspeglade marknadsvärden, på grund av betydande statligt finansiellt inflytande i form av t.ex. skattelättnader och räntefria lån som påverkade företagets kostnadsstruktur. För det andra fastställdes vid undersökningen avseende marknadsekonomisk status ett antal allvarliga brister och fel i företagets räkenskaper samt att dessa inte var föremål för revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS). För det tredje påvisades snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet vad gäller företagets rätt till markanvändning. Företaget hade nämligen erhållit ett bevis om rätt till markanvändning utan att uppfylla avtalsvillkoren eller erlägga hela köpesumman.
(29)
Vidare uppfyllde ett annat av företagen i gruppen inte kriterium 2, eftersom dess räkenskaper inte var föremål för självständig revision.
(30)
Kommissionen underrättade den berörda gruppen av företag och klaganden om resultaten av bedömningen avseende marknadsekonomisk status och gav dem möjlighet att inkomma med synpunkter. Även de kinesiska myndigheterna underrättades om resultaten. Inga synpunkter lämnades till kommissionen.
(31)
Mot bakgrund av det ovanstående drogs slutsatsen att två av företagen i gruppen inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status. I enlighet med unionens fasta praxis vid undersökning av om en grupp närstående företag uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status, fick hela gruppen avslag på ansökan om sådan status.
(32)
Som det anges ovan i skäl 6 hade båda de kinesiska samarbetsvilliga grupperna av företag ansökt om individuell behandling. Eftersom det konstaterades att båda grupperna uppfyllde samtliga kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen, beslutades det preliminärt att de skulle beviljas individuell behandling.
3.2.2 Jämförbart land
(33)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.
(34)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Indien som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta. Inga synpunkter lämnades. Kommissionen anser i vart fall att Indien är ett lämpligt jämförbart land, eftersom marknaden i det enda andra tillverkningslandet utanför unionen, som är Japan, är en monopolmarknad som är stängd för konkurrens och där oxalsyra tillverkas med en unik metod som inte är jämförbar med den som används i Kina. I Indien använder tillverkarna däremot en tillverkningsmetod som är jämförbar med den som används i Kina och det råder konkurrens på hemmamarknaden.
3.2.3 Normalvärde
(35)
De kinesiska företagen tillverkar och exporterar två slag av oxalsyra till unionen: oraffinerad och raffinerad. Raffinerad oxalsyra, som inte tillverkas i det jämförbara landet, tillverkas genom en process för rening av oraffinerad oxalsyra, som syftar till att avlägsna järn, klorider, spår av metaller och andra orenheter. Tilläggskostnaden för att tillverka raffinerad oxalsyra uppskattas till 12 % jämfört med tillverkningen av oraffinerad oxalsyra. Kommissionen ansåg det följaktligen lämpligt att fastställa ett normalvärde för båda slagen av oxalsyra.
(36)
När det gäller oraffinerad oxalsyra fastställdes normalvärdet på grundval av det normalvärde som fastställts för Indien i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Normalvärdet för Indien fastställdes, som det anges ovan i skäl 18, på grundval av endast den lönsamma försäljningen. När det gäller raffinerad oxalsyra, som inte tillverkas i det jämförbara landet, konstruerades normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, på grundval av tillverkningskostnaderna för oraffinerad oxalsyra i det jämförbara landet. Tillverkningskostnaderna justerades med en höjning på 12 % för att beakta tilläggskostnaden för tillverkningen (se ovan skäl 35 plus försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.
(37)
Försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna och vinsten fastställdes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen genom att man adderade försäljnings- och administrationskostnaderna, andra allmänna kostnader samt vinsten för försäljningen av oraffinerad oxalsyra på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i det jämförbara landet.
3.2.4 Exportpris
(38)
Eftersom båda grupperna beviljades individuell behandling, har exportpriset baserats på de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(39)
Båda de exporterande tillverkarna i Kina exporterade oxalsyra till unionen via närstående handlare, som gjorde ett påslag på det pris som betalades till tillverkarna. Detta påslag beaktas vid jämförelsen av exportpriset med det fastställda normalvärdet (se nedan skäl 42).
3.2.5 Jämförelse
(40)
När det gäller oraffinerad oxalsyra, jämfördes exportpriset fritt fabrik med det normalvärde som fastställts för det jämförbara landet.
(41)
Exportpriset för raffinerad oxalsyra fritt fabrik jämfördes med det konstruerade normalvärdet (se ovan skäl 36).
(42)
För att jämförelsen mellan normalvärdet eller det konstruerade normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes lämpliga justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Framför allt gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 i för provisioner till närstående handlare.
(43)
Det ska i detta sammanhang påpekas att kommissionen konstaterade att de närstående handlare via vilka de exporterande tillverkarna i Kina exporterade oxalsyra till EU inte kan betraktas som interna säljavdelningar, eftersom de även handlar med oxalsyra och andra kemiska produkter som kommer från icke-närstående leverantörer och är avsedda för export och/eller försäljning på hemmamarknaden. Följaktligen dras slutsatsen att dessa handlare fungerar ungefär som en agent som säljer mot provision. Handlarnas prispålägg har därför dragits ifrån för att en rättvis jämförelse ska kunna göras mellan exportpriset och normalvärdet. Justeringen har beräknats på grundval av vinsten för en icke-närstående handlare i EU och försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader för respektive handlare i Kina.
(44)
Dessutom gjordes justeringar för indirekta skatter, frakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader och kreditkostnader i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
3.2.6 Dumpningsmarginaler
(45)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av den ovan angivna jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och respektive företags vägda genomsnittliga exportpris till unionen för den berörda produkten.
(46)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd och Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exporterande tillverkare i Kina fastställdes samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med statistik från Eurostat.
(48)
Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg, dvs. omkring 46 %, anses det lämpligt att den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exportörer i Kina baseras på de samarbetsvilliga exportörernas mest dumpade transaktion.
(49)
På denna grundval fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 52,2 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
4. SKADA
4.1 Tillverkningen i unionen och unionsindustrin
(50)
Klagomålet ingavs av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) såsom företrädare för Oxaquim SA (nedan kallat klaganden), en tillverkare av oxalsyra i unionen som svarade för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. En annan unionstillverkare, Clariant, invände inte mot att undersökningen inleddes, men beslutade att inte samarbeta. Det finns för närvarande inga andra tillverkare av den berörda produkten i unionen. De två tillverkarna Oxaquim SA och Clariant utgör alltså unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen, och svarar för 100 % av tillverkningen i unionen. I det följande benämns de unionsindustrin.
(51)
Alla tillgängliga uppgifter om de båda tillverkarna Oxaquim SA och Clariant, däribland uppgifterna i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från klaganden före och efter det att undersökningen inleddes, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till mellan 11 000 och 15 000 ton under skadeundersökningsperioden.
4.2 Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
(52)
Det konstaterades att en av unionstillverkarna använde en del av sin tillverkade oxalsyra som insatsvara för tillverkning av oxalater (tetraoxalat, oxalatsalt och kaliumbioxalat). Denna oxalsyra överfördes helt enkelt inom samma företag (utan faktura). Denna företagsinterna användning kom inte ut på den öppna marknaden och var därför inte utsatt för direkt konkurrens från import av den berörda produkten. Tillverkningen för den öppna marknaden konstaterades däremot konkurrera direkt med importen av den berörda produkten.
(53)
För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation, insamlades och analyserades uppgifter om all verksamhet som rör oxalsyra och därefter fastställdes huruvida tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.
(54)
När det gäller följande ekonomiska indikatorer för unionsindustrin konstaterades att analysen och utvärderingen måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym, priser, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde.
(55)
När det gäller de övriga ekonomiska indikatorerna konstaterades det emellertid att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Faktorer som tillverkning (för såväl den företagsinterna som den öppna marknaden), kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och kapitalanskaffningsförmåga beror på hela verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsintern eller den öppna marknaden.
4.3 Förbrukningen i unionen
(56)
Eftersom oxalsyra faller under ett KN-nummer som också innefattar andra produkter, var det inte möjligt att fastställa importvolymerna på grundval av Eurostats uppgifter. Förbrukningen fastställdes följaktligen på grundval av uppgifter om importvolymen som tillhandahölls av klaganden och korskontrollerades mot kontrollerade uppgifter från de exporterande tillverkarna i de berörda länderna samt unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym på unionsmarknaden.
(57)
Med hänsyn till det ringa antalet leverantörer och behovet att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen har förbrukningens utveckling under skadeundersökningsperioden indexerats.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Total förbrukning
100
124
61
95
(58)
År 2008 ökade den totala förbrukningen i unionen kraftigt med 24 %, medan den under det följande året minskade med 50 % för att på nytt öka under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen på EU-marknaden med sammanlagt 5 %.
5. IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA
5.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(59)
Kommissionen undersökte huruvida importen av oxalsyra från Kina och Indien borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(60)
När det gäller effekterna av importen från Kina och Indien visade undersökningen att dumpningsmarginalerna låg över den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att volymen dumpad import från dessa länder inte var försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.
(61)
När det gäller villkoren för konkurrens mellan den dumpade importen från Kina och Indien, å ena sidan, och mellan den dumpade importen från Kina och Indien och den likadana produkten, å andra sidan, visade undersökningen att de var ungefär de samma. De importerade produkterna säljs nämligen genom samma kanaler och till liknande kategorier av kunder och konkurrerar således med varandra och med den oxalsyra som tillverkas i unionen.
(62)
Mot bakgrund av det ovanstående anses det preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att importen från Kina och Indien bör bedömas sammantaget.
5.2 Volym och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna
(63)
Undersökningen visade att importen av oxalsyra från Kina och Indien utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Import från Kina och Indien
Importvolym (ton)
2007
2008
2009
UP
Kina och Indien
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Marknadsandel
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Källa: Uppgifter från klaganden och svar på frågeformulär.
(64)
Importvolymen från de berörda länderna ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, medan den totala förbrukningen på EU-marknaden minskade med 5 % under samma period (se tabell 1 ovan). Såsom framgår av tabellen ovan ökade även marknadsandelen avsevärt, med 25 % från 2007 till 2008 och med 10 % under skadeundersökningsperioden.
5.3 Priser för dumpad import och prisunderskridande
(65)
De genomsnittliga priserna för importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Priser på import från Kina och Indien
Importpriser (euro/ton)
2007
2008
2009
UP
Kina och Indien
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Importpriserna ökade med 36 % mellan 2007 och 2008, men föll 2009 tillbaka till ungefär samma prisnivå som 2007. Under undersökningsperioden ökade priserna på nytt med nästan 15 %. Priserna ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Det är emellertid anmärkningsvärt att importpriserna minskade med 20 % från 2008 till undersökningsperioden, trots att priserna på de viktigaste insatsvarorna (kolkällor och energi) ökade under denna period.
(67)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter rabatter och avdrag, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna i Kina och Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, dvs. netto rabatter och vid behov justerade till cif-priset vid unionens gräns, vederbörligen justerat för tullklareringskostnader och kostnader som uppstår efter importen.
(68)
Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina och Indien som såldes i unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins försäljningspriser med 16,9 %-34,6 %. Prisunderskridandet i kombination med en negativ prisutveckling på marknaden ledde till ett betydande prisfall.
6. UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION
6.1 Inledande anmärkningar
(69)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden avseende unionsindustrins tillstånd från 2007 till undersökningsperiodens slut.
(70)
De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes på nivån för unionsindustrin, medan de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) grundade sig på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga unionstillverkaren som denna lämnat som svar på frågeformulären.
(71)
Med hänsyn till att uppgifterna för bedömning av skadan huvudsakligen kommer från en enda källa, har uppgifterna om unionsindustrin indexerats i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
6.2 Uppgifter som rör unionsindustrin (makroekonomiska indikatorer)
6.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 4
Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total produktion
100
101
89
106
Total produktionskapacitet
100
100
77
77
Totalt kapacitetsutnyttjande
100
101
116
138
(72)
Tabellen ovan innehåller uppgifter om unionsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande. Uppgifterna för 2007 och 2008 omfattar dessutom ytterligare en unionstillverkare, som upphörde med tillverkningen av oxalsyra 2008.
(73)
Som det framgår av tabellen ovan var unionsindustrins tillverkning relativt stabil 2007 och 2008, men minskade kraftigt 2009. Tillverkningen ökade under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningen med sammanlagt 6 %.
(74)
På grund av att en unionstillverkare stängde sin produktionsanläggning 2008 föll unionsindustrins produktionskapacitet kraftigt, med 23 %, under 2008.
(75)
Kombinationen av dessa båda faktorer, dvs. ökad produktionsvolym och minskad produktionskapacitet, på grund av att den tredje unionstillverkaren lade ner sin produktionsenhet från och med 2008, innebar en kraftig ökning av kapacitetsutnyttjandet med 38 % under skadeundersökningsperioden.
6.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 5
Försäljningsvolym och marknadsandel
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total försäljning
100
97
61
86
Marknadsandel (%)
100
79
99
91
(76)
Försäljningsvolymen för 2007 och 2008 innefattar försäljningen för den unionstillverkare som upphörde med tillverkningen 2008.
(77)
Medan förbrukningen i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden (se ovan skäl 58), så minskade under samma period unionsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden med 14 %, vilket innebar en minskning av marknadsandelen med 9 %.
(78)
Om man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden, var minskningen av unionsindustrins försäljningsvolym med 14 % mycket kraftigare än minskningen av förbrukningen i unionen som var 5 %. Unionsindustrins marknadsandel minskade således kraftigt med 9 procentenheter under samma period.
6.2.3 Sysselsättning, produktivitet och löner
Tabell 6
Sysselsättning, produktivitet och löner
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totalt antal anställda
100
119
108
96
Total produktivitet (enhet/anställd)
100
85
83
111
Totala årslöner
100
121
110
99
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
100
119
118
104
(79)
Antalet anställda föll med 4 % under skadeundersökningsperioden. Det bör påpekas att tillverkningen av oxalsyra inte är arbetsintensiv.
(80)
Under skadeundersökningsperioden ökade den totala produktiviteten per anställd med 11 %, när produktionen ökade samtidigt som antalet anställda minskade.
(81)
Under hela skadeundersökningsperioden minskade lönerna med 1 %. Lönerna ökade inledningsvis med 21 % mellan 2007 och 2008, men föll sedan fram till undersökningsperioden.
6.2.4 Den faktiska dumpningsmarginalens storlek
(82)
Dumpningsmarginalerna anges ovan i avsnittet om dumpning. Alla dumpningsmarginaler som har fastställts ligger betydligt över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris, kan de faktiska dumpningsmarginalernas inverkan inte anses vara försumbar.
6.3 Uppgifter som rör den samarbetsvilliga unionstillverkaren (mikroekonomiska indikatorer)
6.3.1 Allmänt
(83)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser och produktionskostnad, lager, lönsamhet, kassflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) omfattade endast klaganden, eftersom inga uppgifter erhållits från den andra tillverkaren i EU, såsom det anges ovan i skäl 70.
6.3.2 Den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga priser per enhet och produktionskostnad
Tabell 7
Försäljningspriser
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt pris per enhet
100
143
136
131
Källa: Svar på frågeformulär.
(84)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden steg med 31 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8
Produktionskostnader
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Genomsnittlig produktionskostnad/ton
100
103
102
98
Källa: Svar på frågeformulär.
(85)
Undersökningen visade att den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga produktionskostnad hade varit relativt stabil under åren på grund av en kontinuerlig förbättring av tillverkningsprocessen, som uteslutande möjliggjorts genom betydande investeringar (se ovan tabellerna 9 och 11).
6.3.3 Lager
(86)
På grund av den berörda produktens egenskaper finns inga lager. Den berörda produkten torkar och hårdnar snabbt och tillverkas därför endast för omgående leverans.
6.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar
Tabell 9
Lönsamhet
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Lönsamhet (i EU)
- 100
4
-2
3
Källa: Svar på frågeformulär.
(87)
Lönsamheten för den likadana produkten fastställdes genom att klagandens nettovinst före skatt av försäljning av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen.
(88)
Efter mycket kraftiga förluster 2007 gjorde klaganden en liten vinst 2008, men gjorde återigen en förlust 2009. Klaganden gjorde en liten vinst under undersökningsperioden, tack vare att vissa delar av produktionskostnaderna minskade, såsom det framgår ovan av tabell 8.
Tabell 10
Kassaflöde
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Kassaflöde
- 100
3 054
1 994
868
Källa: Svar på frågeformulär.
(89)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet var negativt 2007, men trots en viss förbättring 2008 minskade det mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebär att den samarbetsvilliga unionstillverkarens finansiella situation försvagades.
Tabell 11
Investeringar
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Totala investeringar
100
111
185
277
Källa: Svar på frågeformulär.
(90)
Ovanstående tabell visar att klaganden ökade sina investeringar i den berörda produkten också när lönsamheten var låg. Investeringarna gjordes främst för att införa nya produktionsverktyg och produktionsprocesser i syfte att förbättra effektiviteten. Ökningen av investeringarna visar att industrin inte har haft svårigheter att skaffa kapital, vilket visar att industrin är fortsatt livskraftig.
(91)
Investeringarna ökade med 177 % under skadeundersökningsperioden.
(92)
Genom ökade investeringar för att förbättra produktionsprocesserna visade industrin, som är kapitalintensiv, att den fortfarande har kapitalanskaffningsförmåga. Förmågan att skaffa kapital hämmas emellertid av den fallande försäljningen och de ökade svårigheterna att generera ett kassaflöde.
Tabell 12
Räntabilitet
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Räntabilitet
- 100
13
-14
-51
Källa: Svar på frågeformulär.
(93)
Trots ökade investeringar nådde räntabiliteten för den berörda produkten inte upp till den förväntade nivån. Även om det skedde en viss förbättring 2008 var räntabiliteten negativ under resten av skadeundersökningsperioden.
(94)
Industrins tillväxt är således begränsad och står uppenbart inte i proportion till de investeringar som gjorts under de senaste åren.
7. SLUTSATS OM SKADA
(95)
Undersökningen har visat att vissa skadeindikatorer uppvisar en positiv utveckling - tillverkningsvolymen ökade med 6 %, kapacitetsutnyttjandet ökade med 38 %, investeringarna ökade med 177 %, så att företaget kunde uppnå en relativ vinst (från en betydande förlust 2007 till en liten vinst under undersökningsperioden). Såsom visas ovan, skedde emellertid en avsevärd försämring när det gäller ett antal indikatorer för unionsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden.
(96)
Efter nedläggningen av den ena unionstillverkarens anläggning minskade försäljningsvolymen med 14 %. Arbetskraften måste minskas med 4 % och produktionskapaciteten minskade med 23 %. Medan förbrukningen endast minskade med 5 %, minskade marknadsandelen med nästan 9 %. Lönsamheten var således svag, vilket påverkade räntabiliteten och kassaflödet negativt, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Lönsamhetsnivån förbättrades under skadeundersökningsperioden, men var fortsatt mycket låg under undersökningsperioden och är inte tillräcklig för att upprätthålla tillverkningen på medellång sikt.
(97)
Även om den totala tillverkningen ökade, förlorade unionsindustrin en betydande marknadsandel. Samtidigt ökade den dumpade importen från de berörda länderna betydligt.
(98)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
8. ORSAKSSAMBAND
8.1 Inledning
(99)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import.
8.2 Den dumpade importens verkningar
(100)
Förbrukningen av oxalsyra i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen från de berörda länderna ökade med mer än 4 % under samma period. Mest ökade den dumpade importen mellan 2007 och 2008 när ökningen var 54 %. Marknadsandelen för importen från de berörda länderna ökade med 25 % mellan 2007 och 2008, vilket sammanföll med en minskning av unionsindustrins marknadsandel med 21 % under samma period.
(101)
Även om de genomsnittliga importpriserna steg med 16 % under skadeundersökningsperioden, underskred importpriserna den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser med i genomsnitt 21,9 % under undersökningsperioden, och utövade således ett pristryck på unionsindustrin och hindrade den samarbetsvilliga unionstillverkaren från att höja priserna till mer lönsamma nivåer.
(102)
Det ska erinras om att unionsindustrins försäljningsvolymer minskade kraftigt (- 14 %). Minskningen av försäljningen var emellertid mycket större än minskningen av efterfrågan och innebar en minskning av marknadsandelen med 9 %. Samtidigt ökade de berörda ländernas marknadsandel med 10 %. Detta visar att unionsindustrins marknadsandel till stor del har övertagits av den dumpade importen från de berörda länderna.
(103)
Det fortsatta tryck som den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna utövade på unionsmarknaden anses ha gjort det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvaru- och energipriserna. Detta ledde till en förlust av marknadsandelar och en oförändrat svag lönsamhet för unionsindustrin.
(104)
Mot bakgrund av detta drogs preliminärt slutsatsen att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från de berörda länderna hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.
8.3 Verkningar av andra faktorer
(105)
De andra faktorer som undersöktes när det gäller orsakssambandet var utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden, råvarupriserna, unionsindustrins exportresultat, importen av den berörda produkten från andra länder, industrins företagsinterna användning av oxalsyra och den ekonomiska krisen.
8.3.1 Utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden
(106)
Som det framgår av tabell 1 ovan ökade förbrukningen av oxalsyra i unionen först med 24 % 2008, men minskade med 39 % under följande år för att igen öka under undersökningsperioden. Sammantaget minskade förbrukningen på EU-marknaden med 5 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period förlorade unionsindustrin marknadsandelar.
(107)
Även om undersökningen visade att importen från de berörda länderna också påverkades av den minskade efterfrågan på unionsmarknaden 2009, ska det påpekas att exportörerna i de berörda länderna under skadeundersökningsperioden lyckades öka sin försäljningsvolym och marknadsandel genom det pristryck som den dumpade importen utövade på marknaden.
(108)
Preliminärt anses det därför att unionsindustrins försämrade ekonomiska situation främst beror på den kraftigt ökade dumpade importen från de berörda länderna och det prisunderskridande som utövades av exportörerna i de berörda länderna, och inte på en minskad förbrukning. Även om den svagare efterfrågan bidrog till skadan, kan detta inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skada som lidits och den ökade dumpade importen.
8.3.2 Priser på de huvudsakliga råvarorna
(109)
Som det framgår av tabell 8 ovan var den genomsnittliga produktionskostnaden relativt stabil trots kraftigt ökade kostnader för den huvudsakliga råvaran (socker). Undersökningen visade att den samarbetsvilliga unionstillverkarens produktionskostnader inte följde prisutvecklingen för en av de huvudsakliga råvarorna vid oxalsyratillverkning. Inverkan av den kraftiga ökningen av de genomsnittliga sockerpriserna med 50 % under skadeundersökningsperioden dämpades genom den samarbetsvilliga unionstillverkarens investeringar för att förbättra tillverkningsprocesserna. Nettoeffekten var därför en minskning av produktionskostnaderna med 12 %. Som det framgår av tabell 7 ovan ökade försäljningspriset per enhet icke desto mindre med 31 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att exportörerna i de berörda länderna mötte samma ekonomiska villkor när det gäller prisutvecklingen på råvaror, eftersom importpriserna per enhet följde samma trend som den samarbetsvilliga unionstillverkarens försäljningspriser per enhet, om än på lägre nivåer.
(110)
I avsaknad av skadevållande dumpning kunde det ha förväntats att priserna med jämna mellanrum skulle ha anpassats för att spegla utvecklingen för de olika produktionskostnaderna. Detta var emellertid inte fallet. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren lyckades inte uppnå de hållbara vinstmarginaler som är nödvändiga för denna kapitalintensiva tillverkning och kassaflödet minskade också.
(111)
Följaktligen anses det preliminärt att den dumpade importen från de berörda länderna, som underskred den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser, pressade ned priserna på unionsmarknaden och hindrade den samarbetsvilliga unionstillverkaren från att höja sina försäljningspriser för att täcka kostnaderna eller nå en rimlig lönsamhet.
(112)
Eftersom råvarupriserna också påverkade exportörerna i de berörda länderna, drogs preliminärt slutsatsen att ökningen av råvarupriserna inte kunde ha haft någon inverkan på den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden.
8.3.3 Unionsindustrins exportresultat
Tabell 13
Exportvolym och priser per enhet
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Export i ton
100
80
140
152
Genomsnittligt exportpris
100
104
103
91
Källa: Svar på frågeformulär.
(113)
Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
(114)
Analysen visade att den samarbetsvilliga unionstillverkarens exportförsäljning till icke-närstående parter stod för en stor del av försäljningen (omkring 30 %). Under skadeundersökningsperioden ökade den samarbetsvilliga unionstillverkarens exportvolym med 52 %, medan priset per enhet för exportförsäljningen minskade betydligt, i motsats till den samarbetsvilliga unionstillverkarens försäljningspris inom unionen, vilket ökade betydligt. Undersökningen visade att exporten var mycket viktig för att kunna upprätthålla ett högt kapacitetsutnyttjande och på så sätt täcka de höga fasta kostnaderna och kostnaderna för investeringar i maskiner. Priserna för exportförsäljningen var lägre än priserna på unionsmarknaden till följd av konkurrensen från lågprisoxalsyra på exportmarknaderna från exportörerna i de berörda länderna. Undersökningen visade att denna export gjorde det möjligt för den samarbetsvilliga unionstillverkaren att dämpa den skada som denne led på EU-marknaden och är därför inte sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin har lidit.
8.3.4 Import från andra tredjeländer
(115)
Eftersom import från andra länder än de berörda länderna saknas, inverkade denna faktor inte på EU-marknaden.
8.3.5 Företagsintern användning
(116)
Såsom anges ovan i skälen 52-55 begränsar sig den företagsinterna användningen till företagsinterna överföringar hos en unionstillverkare, där oxalsyra bearbetas till oxalater inom företaget. Vinsten från försäljning av oxalater är betydande och gjorde det möjligt för tillverkaren att fortsätta sin verksamhet trots förlusterna för oxalsyra. Denna faktor bidrar därför inte till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
8.3.6 Ekonomisk kris
(117)
År 2009 halverades förbrukningen av oxalsyra i unionen jämfört med 2008 på grund av den ekonomiska krisen, vilket bidrog till minskade försäljningsvolymer (- 40 %) och ett minskat försäljningsvärde (- 45 %) för unionsindustrin. Genom att sänka priserna med omkring 5 % under denna period lyckades industrin emellertid öka sin marknadsandel (11 %) och på så sätt minimera de negativa verkningarna av krisen. Unionsindustrin lyckades de facto nå ett resultat nära noll 2009.
(118)
Även om den ekonomiska krisen 2008-2009 kan ha bidragit till unionsindustrins svaga resultat kan dess inverkan emellertid inte anses ha varit sådan att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin har lidit.
8.4 Slutsats om orsakssamband
(119)
Ovanstående analys visar att de berörda ländernas försäljningsvolym och marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att denna import skedde till dumpade priser som betydligt understeg, med nästan 22 %, de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden för den berörda produkten under undersökningsperioden.
(120)
Denna ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna uppnåddes trots en totalt sett minskad efterfrågan på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Den växande marknadsandelen för importen sammanföll med den negativa utvecklingen av marknadsandelen för unionsindustrin under samma period. Samtidigt observerades, som det framgått ovan, en negativ utveckling i fråga om de huvudsakliga indikatorerna för unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation.
(121)
Den minskade förbrukningen på unionsmarknaden 2009 påverkade unionsindustrins resultat negativt. Detta och övriga faktorer kan emellertid inte anses ha haft en sådan inverkan att de bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin har lidit.
(122)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
9. UNIONENS INTRESSE
9.1 Inledande anmärkning
(123)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
9.2 Unionsindustrins intresse
(124)
Unionsindustrin utgörs av två tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och direkt sysselsätter 30-50 personer inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten.
(125)
En av de två unionstillverkarna motsatte sig inte inledandet av undersökningen, men lämnade inga ytterligare uppgifter och samarbetade inte i undersökningen.
(126)
Unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Det erinras om att de flesta skadeindikatorerna uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, i stor utsträckning. Om inga åtgärder vidtas anses det att återhämtningen inom oxalsyrasektorn inte kommer att vara tillräcklig för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt och att situationen kan komma att försämras ytterligare.
(127)
Införandet av åtgärder förväntas återställa effektiva och rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden, vilket gör det möjligt för unionsindustrin att anpassa priserna på oxalsyra så att de speglar produktionskostnaderna. Det kan förväntas att införandet av åtgärder gör det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet.
(128)
Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av oxalsyra med ursprung i Kina och Indien ligger i unionsindustrins intresse.
9.3 Importörernas intresse
(129)
Svar på frågeformulär mottogs från åtta icke-närstående importörer. Tre av dessa importörer importerade endast små volymer av den berörda produkten och kunde överföra prishöjningen till sina kunder. En del av dem uppgav att de kanske kommer att ta bort produkten ur sortimentet om antidumpningstullar införs.
(130)
Den fjärde importören hävdade att dess kunder kan använda systemet för aktiv förädling för alla sina slutprodukter där oxalsyra använts i tillverkningsprocessen och som återexporteras till länder utanför EU. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle därför inte ha någon betydande inverkan på denna importör.
(131)
Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sätt inte borde få någon betydande påverkan på importörerna. I allmänhet har importörerna mycket stora vinstmarginaler på oxalsyra och de förväntar sig att kunna överföra prishöjningarna till kunderna.
9.4 Användarnas intresse
(132)
De samarbetsvilliga användarna stod för 22 % av unionens förbrukning av oxalsyra under undersökningsperioden. Undersökningen visade att en åtskillnad mellan användningsområdena för oraffinerad oxalsyra och raffinerad oxalsyra är relevant för att bedöma EU-intresset med avseende på användarna. Den samarbetsvilliga unionsindustrin tillverkar oraffinerad oxalsyra medan den icke-samarbetsvilliga tillverkaren i EU tillverkar raffinerad oxalsyra, som främst används inom sektorerna för läkemedel, livsmedel och utvinning av fint metallpulver.
(133)
Användarna av oraffinerad oxalsyra hävdade att införandet av åtgärderna skulle leda till en prisökning från den samarbetsvilliga unionsindustrin, som är den enda leverantören i EU. Användarna angav å andra sidan också att det inte är önskvärt att bli fullständigt beroende av utländsk import.
(134)
För användare som tillverkar rengörings- och blekningsprodukter utgör oxalsyra endast en liten del av insatsvarorna och de skulle troligtvis kunna överföra en prishöjning till följd av antidumpningstullar till kunderna, eller om möjligt ändra formeln för produkterna så att de kan använda ersättningsprodukter för oxalsyra.
(135)
För de användare som tillverkar poleringsprodukter står oxalsyran för en stor del av kostnaderna för insatsvaror och kan inte ersättas. På grund av konkurrensen från tillverkare utanför EU är det inte sannolikt att användarna kan överföra hela prishöjningen till sina kunder. De exporterar emellertid 95 % av sina produkter till länder utanför EU och skulle kunna begära återbetalning av tullar inom ramen för systemet för aktiv förädling.
(136)
För användare som använder oxalsyra för andra applikationer, såsom återvinning av metall från skrot, står oxalsyran för en stor del av de totala tillverkningskostnaderna för den slutprodukt som oxalsyra används till. Marknaden för slutprodukten är mycket föränderlig. Oxalsyran kan inte ersättas i tillverkningsprocessen. Den största återvinnaren av skrot i unionen erhåller för närvarande hela sitt behov av oxalsyra från unionstillverkarna. Vid införande av antidumpningstullar kan industrin välja i vilken utsträckning den vill höja priserna - om alls, i syfte att dra nytta av att tullar införts. Det är därför inte klart hur införandet av åtgärder kommer att inverka på denna användare. Mot bakgrund av att denna användare för närvarande har liten vinst på försäljningen av slutprodukten kommer varje prisökning att ha en negativ inverkan, om bolaget inte kan överföra prishöjningen.
(137)
Raffinerad oxalsyra används bland annat för tillverkning av pulver av vissa metaller. Oxalsyran står för en avsevärd del av de totala produktionskostnaderna. I denna process kan oxalsyran inte ersättas. Lönsamheten i denna sektor kan emellertid vara betydande. Eftersom årliga kontrakt är vanliga i denna sektor kommer det på kort sikt inte att vara lätt att överföra prishöjningar. Med tanke på att den lägsta föreslagna tullsatsen är 14,6 % och att vinsterna i sektorn är höga är det emellertid möjligt att på kort sikt absorbera eventuella prishöjningar.
(138)
En användare hävdade att tillverkningen av raffinerad oxalsyra inte var tillräcklig för att möta efterfrågan. Det har konstaterats att underskottet i unionen mellan produktionen och förbrukningen av raffinerad oxalsyra är omkring 1 000-2 000 ton/år. Eftersom den största delen av de slutprodukter där raffinerad oxalsyra används i tillverkningsprocessen exporteras, kan användarna hur som helst välja att använda sig av systemet för aktiv förädling.
9.5 Slutsats om unionens intresse
(139)
Mot bakgrund av det ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av oxalsyra med ursprung i Kina och Indien.
10. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
10.1 Nivå för undanröjande av skada
(140)
Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(141)
Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(142)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna bör göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Det anses att en vinst motsvarande 8 % av omsättningen kan uppnås om dumpad import inte förekommer och att denna vinstmarginal kan betraktas som en lämplig miniminivå som unionsindustrin kan förväntas uppnå om skadevållande dumpning inte förekommer.
(143)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 8 % lades till produktionskostnaden.
(144)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Indien, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkttyper som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
10.2 Provisoriska åtgärder
(145)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och Indien och att de, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(146)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De speglar därför den situation som under undersökningen konstaterats i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Kina och Indien och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(147)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(148)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
(149)
Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:
Land
Företag
Dumpningsmarginal
(%)
Skademarginal
(%)
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Alla övriga företag
43,6
50,7
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd och Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Alla övriga företag
52,2
66,3
11. SLUTBESTÄMMELSER
(150)
Varje exporterande tillverkare av oxalsyra i Kina som inte ännu har gett sig till känna, eftersom den anser att den inte uppfyller kriterierna för vare sig marknadsekonomisk status eller individuell behandling, men som anser att en särskild tullsats bör fastställas, uppmanas att ge sig till känna för Europeiska kommissionen inom tio dagar från dagen efter det att denna förordning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4).
(151)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
(152)
Undersökningsresultaten i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00 (Taric-nummer 2917110091), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som avses i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Preliminär tull
(%)
Taric-tilläggsnummer
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Alla övriga företag
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alla övriga företag
52,2
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 19 oktober 2011.