NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 446/2011
av den 10 maj 2011
om införande av ett preliminärt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 13 augusti 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2) att det skulle inledas ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 30 juni 2010 av två unionstillverkare, Cognis GmbH och Sasol Olefins & Surfactants GmbH, (nedan kallade klagandena). Båda dessa företag, som är juridiska personer enligt tysk lag, har produktionsanläggningar i Tyskland, Frankrike och Italien. Dessa två företag svarar för en betydande del - i detta fall mer än 25 % - av unionens tillverkning av den undersökta produkten. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av produkten i fråga med ursprung i de berörda länderna och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, importörer/handlare och användare som man visste berördes, de exporterande tillverkare som är kända samt företrädarna för de berörda exportländerna om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom bara några få importörer gav sig till känna, beslutade man att inte tillämpa något stickprovsförfarande.
(6)
Kommissionen skickade frågeformulär till exporterande tillverkare, unionstillverkare, importörer och till alla användare och leverantörer som man visste var berörda samt till övriga parter som begärde det inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(7)
Svar på frågeformuläret inkom från fem unionstillverkare, två importörer, 21 användare i unionen, två exporterande tillverkare i Indien, två exporterande tillverkare i Indonesien och deras närstående handlare samt tre exporterande tillverkare i Malaysia och deras närstående handlare.
(8)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande om dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen:
-
Cognis GmbH, Tyskland
-
Cognis France S.A.S., Frankrike
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Tyskland
b)
Importörer i unionen:
-
Oleo solutions Ltd, Förenade kungariket
c)
Användare i unionen:
-
Henkel AG & Co., Tyskland
-
PCC Rokita SA, Polen
-
Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz
-
Unilever, Nederländerna
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italien
d)
Exporterande tillverkare i Indien:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai och Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Exporterande tillverkare i Indonesien:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals och dess närstående företag, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas och dess närstående företag, Medan, Singapore, Hamburg
f)
Exporterande tillverkare i Malaysia:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. och dess närstående företag, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. och dess närstående företag, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Undersökningsperiod
(9)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(10)
Den undersökta produkten är mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inklusive enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängder på C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis kategoriserade C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängder på C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis kategoriserade C12-C14) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00, med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallad den berörda produkten).
(11)
Den undersökta produkten är en mellanprodukt som tillverkas från naturliga källor (oleokemiska) eller syntetiska (petrokemiska), såsom naturliga fetter och oljor, råolja, naturgas, flytande naturgas och kol. Den används i huvudsak som en insatsvara vid framställningen av sulfater av fettalkoholer, etoxylater av fettalkoholer och etersulfater av fettalkoholer (s.k. tensider). Tensider används för att tillverka rengöringsmedel och hushålls-, tvätt- och hygienprodukter.
2.2 Likadan produkt
(12)
Den produkt som exporteras till unionen från Indien, Indonesien och Malaysia och den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i dessa länder, liksom den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(13)
Under undersökningens gång hävdade vissa parter att en av klagandena i en av sina produktionsanläggningar framställde en produkt som innehåller grenade isomermolekyler som inte täcks av produktdefinitionen, och att denna produkt således inte ska anses som likadan produkt. Det fastställs preliminärt att detta krav är berättigat, och uppgifterna som gäller denna tillverkare har därför inte använts i skadeanalysen. Det bör noteras att två andra företag, varav ett som samarbetade i undersökningen, undantogs från definitionen av unionsindustrin av samma anledning.
3. DUMPNING
3.1 Indien
3.1.1 Normalvärde
(14)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först för var och en av de exporterande tillverkarna om deras sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen motsvarar minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Det konstaterades att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(15)
För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.
(16)
Vidare undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje exporterad typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(17)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av produkttypen i fråga, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(18)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
3.1.2 Exportpris
(19)
Båda de exporterande tillverkarna i Indien exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriserna fastställdes därför på grundval av de priser som faktiskt betalats eller som skulle betalas för den berörda produkten av dessa oberoende kunder i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
3.1.3 Jämförelse
(20)
Normalvärdet och de exporterande tillverkarnas exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(21)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs skälig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På denna grund har justeringar gjorts i tillämpliga och motiverade fall för skillnader i fråga om transport-, försäkrings- och hanteringskostnader, lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.
(22)
Båda de exporterande tillverkarna hävdade att deras försäljning till en av klagandena i unionen under undersökningsperioden inte borde räknas med vid beräkningen av dumpningsmarginalen, eftersom denna försäljning gjordes i betydande kvantiteter och till priser som rabatterats efter förhandlingar. Det finns emellertid ingen rättslig grund till varför denna export av den berörda produkten inte skulle räknas med vid beräkningen av dumpningen. Båda de exporterande tillverkarnas invändningar avvisas därför.
(23)
Båda de exporterande tillverkarna begärde en justering för valutaomräkningar med motiveringen att den indiska rupien kontinuerligt hade stärkts gentemot euron från och med november 2009, vilket skulle ha gjort att dumpningsberäkningarna hade snedvridits. Kravet gällde försäljning i euro från och med januari 2010 och tillverkarna begärde att man vid omräkningen av försäljningsvärdet till den indiska rupien skulle använda valutakursen från två månader tidigare i stället för valutakursen den månad försäljningen gjordes. Det stämmer att artikel 2.10 j innehåller bestämmelser för en justering för valutaomräkningar under vissa förhållanden. Det ska emellertid noteras att den indiska rupien inte ökade i värde förrän under andra hälften av undersökningsperioden. Det ska vidare noteras att båda de indiska företagen med jämna mellanrum och enligt ett ganska regelbundet mönster höjde priserna till sina viktigaste kunder i unionen under den perioden, och att de priser som togs ut i unionen av klagandena också ökade stadigt under andra hälften av undersökningsperioden Det finns därför inga tydliga bevis för att den indiska rupiens ökade värde inte samtidigt återspeglades i de priser som de indiska exporterande tillverkarna tog ut av sina kunder i unionen eller att detta skulle haft en otillbörligt negativ effekt på dumpningsberäkningarna. Båda företagens påståenden avvisades därför.
3.1.4 Dumpningsmarginal
(24)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga indiska tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(25)
Utifrån information i klagomålet, från de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och enligt tillgängliga statistiska uppgifter, finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Indien. Den landsomfattande dumpningsmarginalen för Indien sattes därför till samma nivå som den högsta marginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare.
(26)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Alla övriga företag
9,3 %
3.2 Indonesien
3.2.1 Normalvärde
(27)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först för var och en av de exporterande tillverkarna om deras sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen motsvarar minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Det konstaterades att var och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(28)
För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.
(29)
Vidare undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje exporterad typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(30)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna vid all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(31)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(32)
Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.
(33)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.
3.2.2 Exportpris
(34)
De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående handelsföretag i Singapore och i unionen.
(35)
När exportförsäljningen till unionen ägde rum antingen direkt till oberoende kunder i unionen eller via icke-närstående handelsföretag i Singapore, fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(36)
När exportförsäljningen till unionen ägde rum via närstående handelsföretag i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av de närstående handlarnas första återförsäljningspriser till oberoende kunder i unionen.
3.2.3 Jämförelse
(37)
De exporterande tillverkarnas normalvärde och exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(38)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs skälig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På denna grund har justeringar gjorts i tillämpliga och motiverade fall för skillnader i fråga om indirekta skatter, transport-, försäkrings- och hanteringskostnader, lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.
(39)
Ett företag begärde en justering för skillnader i fysiska egenskaper, eftersom företaget exporterar den undersökta produkten i både flytande och fast form till unionen, medan det på hemmamarknaden bara säljer produkten i fast form och att priserna för flytande form är lägre än de för den fasta formen av den undersökta produkten. Företaget tillhandahöll emellertid inte någon kvantifiering för en sådan justering. En enkel jämförelse av exportpriserna på fasta och flytande former av den undersökta produkten kan inte vara en grund för att bevilja en justering av de fysiska egenskaperna. Företagets redovisningssystem gör det inte möjligt att skilja på kostnaderna för produkten i fast respektive flytande form. Det fanns därför inget pålitligt sätt att beräkna en potentiell justering och argumentet måste avvisas.
(40)
Klagandena hävdade i en inlaga att energikostnaderna i Indonesien är snedvridna beroende på mycket låga och subventionerade energipriser. De har emellertid inte lämnat in några styrkta uppgifter om hur denna snedvridning av energikostnaderna för tillverkning för hemmamarknaden och exportmarknaden skulle påverka dumpningsberäkningarna. Detta påstående avvisades således.
3.2.4 Dumpningsmarginal
(41)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterande indonesiska tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(42)
Utifrån information i klagomålet, från de samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkarna och enligt tillgängliga statistiska uppgifter, finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Indonesien. Den landsomfattande dumpningsmarginalen för Indonesien sattes därför till samma nivå som den högsta marginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare.
(43)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Alla övriga företag
7,6 %
3.3 Malaysia
3.3.1 Normalvärde
(44)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först för var och en av de exporterande tillverkarna om deras sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till företagets sammanlagda exportförsäljning till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen motsvarar minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. För två av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna konstaterades det att de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. För den återstående samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fann man ingen oberoende inhemsk försäljning under undersökningsperioden.
(45)
För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.
(46)
Vidare undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje exporterad typ av den berörda produkten under undersökningsperioden fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(47)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av produkttypen i fråga, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(48)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(49)
Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.
(50)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.
(51)
För den exporterande tillverkaren som inte hade någon inhemsk försäljning under undersökningsperioden, baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, på det vägda genomsnittet av de faktiska belopp som har fastställts för de två andra undersökta exporterande tillverkarna vid tillverkning och försäljning av den likadana produkten på marknaden i Malaysia.
3.3.2 Exportpris
(52)
De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag i unionen.
(53)
I de fall där exportförsäljningen till unionen skedde direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
(54)
När exportförsäljningen till unionen ägde rum via närstående företag i unionen fastställdes exportpriserna, enligt artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av de närstående företagens första återförsäljningspriser till oberoende kunder i unionen.
3.3.3 Jämförelse
(55)
De exporterande tillverkarnas normalvärde och exportpris jämfördes utifrån priset fritt fabrik.
(56)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs skälig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På denna grund har justeringar gjorts i tillämpliga och motiverade fall för skillnader när det gäller kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader.
(57)
En malaysisk exporterande tillverkare hävdade att dess närstående företag i unionen i själva verket är tillverkarens exportavdelning. På grundval av detta hävdade företaget att avdragen skulle bli överdrivet stora vid fastställandet av priset fritt fabrik om fullständiga justeringar görs för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Härvidlag konstaterade man att fakturorna utställdes av det närstående företaget till kunder i unionen och att betalningarna mottogs av det närstående företaget från kunder i unionen. Det bör vidare noteras att det närstående företagets försäljning inbegrep ett pålägg. Av handlarens räkenskaper framgick det att normala kostnader för försäljning, allmänna kostnader och administration hade uppstått mellan import och återförsäljning. Det verkar därför som om det närstående företaget fullgör de uppgifter som är typiska för en importör. På grundval av detta avvisades företagets påstående.
(58)
Klagandena lämnade när det gäller Malaysia in samma påstående rörande energikostnaderna som för Indonesien (se skäl 40). Detta påstående måste avvisas av samma skäl.
3.3.4 Dumpningsmarginal
(59)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga malaysiska exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(60)
Utifrån information i klagomålet, från de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och enligt tillgängliga statistiska uppgifter, finns det inga andra kända tillverkare av den berörda produkten i Malaysia. Den landsomfattande dumpningsmarginalen för Malaysia sattes därför till samma nivå som den högsta marginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare.
(61)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Alla övriga företag
13,8 %
4. SKADA
4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(62)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av två kända och några andra mycket små tillverkare i unionen. All tillgänglig information om unionstillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. På grundval av detta uppskattades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till mellan 400 000 och 500 000 ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som står för unionens totala tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(63)
En del berörda parter hävdade att en av klagandena inte skulle anses som en del av unionsindustrin, eftersom detta företag importerade den berörda produkten under undersökningsperioden. Det kontrollerades emellertid att procentandelen av den berörda produkten från detta företag från de berörda länderna under undersökningsperioden var ganska liten, och således inte jämförbar med dess tillverkning av den likadana produkten. Denna import var dessutom av en i huvudsak tillfällig natur. Det kan därför bekräftas att detta företags kärnverksamhet är tillverkning och försäljning av den undersökta produkten i EU och att det har sitt huvudsakliga intresse i sin egenskap av unionstillverkare. Följaktligen kan man dra den preliminära slutsatsen att detta påstående är obefogat.
4.2 Förbrukning i unionen
(64)
Förbrukningen fastställdes på grundval av unionsindustrins sammanlagda försäljning på unionsmarknaden, den företagsinterna användningen och den sammanlagda importen (enligt Eurostats uppgifter). Eftersom Eurostats uppgifter också omfattar vissa andra produkter än den berörda produkten, gjordes lämpliga justeringar. Indexerade uppgifter (2007 = 100) är nödvändiga av sekretesskäl.
Förbrukning i unionen
2007
2008
2009
UP
ton
100
102
97
102
Årlig Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(65)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionens förbrukning något (med 2 %). Från 2007 till 2008 ökade förbrukningen med 2,2 %, för att sedan minska med 4,8 % från 2008 till 2009. Från 2009 till slutet av undersökningsperioden, återhämtade sig förbrukningen med 4,6 %.
(66)
Den ekonomiska nedgången bidrog till minskningen av förbrukningen från och med 2008, när användarna av den berörda produkten märkte av en nedgång i efterfrågan på deras produkter. I början av undersökningsperioden började marknadssituationen att förbättras något, vilket ledde till en ökad efterfrågan på den berörda produkten jämfört med första hälften av 2009.
4.3 Import till unionen från de berörda länderna
4.3.1 Sammantagen bedömning
(67)
Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel fastställs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import från två eller flera länder, ska verkningarna av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar, samt b) det är lämpligt att göra en samlad bedömning av verkningarna av importen vid skadenalysen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.
(68)
De dumpningsmarginaler som fastställdes för importen från varje enskilt berört land var högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. 2 % av exportpriserna, och importvolymen från varje enskilt berört land var högre än den tröskel i form av en marknadsandel på 1 % som anges i artikel 5.7 i grundförordningen.
(69)
Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren var likartade, både mellan de olika slagen av dumpad import och mellan den dumpade importen och den likadana produkten. Man konstaterade att genomsnittspriserna för import från alla berörda länder minskade under skadeundersökningsperioden och följde samma trend. Dessutom var den undersökta produkten som importerades från de berörda länderna likadan i alla avseenden, sinsemellan utbytbar och marknadsfördes i unionen genom jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor, vilket innebär att de konkurrerade med varandra och med den undersökta produkten som tillverkades i unionen.
(70)
På denna grundval dras preliminärt slutsatsen att samtliga villkor för en sammantagen bedömning är uppfyllda, och att verkningarna av den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna alltså bör bedömas sammantaget vid skadeanalysen.
4.3.2 Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna
Import från de berörda länderna
2007
2008
2009
UP
ton
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Årlig Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Marknadsandel
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Årlig Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Genomsnittspris euro/ton
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ%
8 %
-18 %
5 %
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(71)
Volymen av importen av den berörda produkten ökade med hela 57 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2007 och 2008, när importen ökade med 58 %. Importen minskade därefter något under 2009 för att sedan öka igen till 2008 års nivå under undersökningsperioden.
(72)
De genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna varierade kraftigt under skadeundersökningsperioden, med en sammanlagd minskning på 6 %. Under hela skadeundersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på importen från de berörda länderna alltid lägre än priserna i resten av världen och unionsindustrins priser, vilket resulterade i en ökning av de berörda ländernas marknadsandel.
(73)
De berörda ländernas marknadsandel ökade avsevärt, med 54 %, under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 2007 och 2008. Importen minskade något under den ekonomiska krisen, vilket gjorde att de berörda ländernas marknadsandel mellan 2008 och 2009 minskade med 2 %, men att den marknadsandelen sedan återvanns i slutet av skadeundersökningsperioden.
4.3.2.1 Prisunderskridande
(74)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från de berörda länderna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultaten av jämförelsen, uttryckta i procent av unionstillverkarnas försäljningspriser under undersökningsperioden, visade på avsevärda prisunderskridandemarginaler (upp till 16 %). Dessa prisunderskridandemarginaler tyder på att importen från de berörda länderna utövade ett pristryck på unionsmarknaden.
(75)
Prisunderskridandemarginalerna för de berörda länderna var följande:
Land
Prisunderskridandemarginal
Indien
från - 0,5 till 16 %
Indonesien
från - 12,1 till - 3,2 %
Malaysia
från - 10,4 till 15,1 %
4.4 Unionsindustrins ekonomiska situation (3)
4.4.1 Inledande anmärkningar
(76)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2007 till undersökningsperiodens slut.
4.4.2 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Unionsindustrins tillverkning
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Unionsindustrins kapacitet
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Kapacitetsutnyttjande
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Källa: Svar på frågeformulär.
(77)
Från 2007 till 2009 minskade tillverkningen i unionen kraftigt (med 23 %) för att sedan öka något mellan 2009 och slutet av undersökningsperioden, vilket resulterade i en sammanlagd minskning på 17 % under skadeundersökningsperioden. Det ska noteras att även om förbrukningen i unionen minskade med cirka 5 % mellan 2008 och 2009, minskade unionsindustrins tillverkning ännu mer (med 15 %), och unionsindustrin kunde därför inte dra nytta av den återhämtning av unionens förbrukning som ägde rum under undersökningsperioden.
(78)
Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 9 % 2008, men minskade sedan under åren som följde, vilket resulterade i en sammanlagd minskning på 2 % under skadeundersökningsperioden.
(79)
Parallellt med att tillverkningsvolymerna minskade, minskade den tillgängliga kapaciteten med 15 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum 2009, under den allmänna ekonomiska krisen, men förbättrades något under undersökningsperioden.
4.4.3 Försäljning och marknadsandel
(80)
De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den försäljning, i volym och värde, som gjordes till den första oberoende kunden på unionsmarknaden.
Försäljningsvolym till oberoende kund i unionen
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Årlig Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Försäljning i värde till oberoende kund i unionen (i euro)
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Årlig Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Marknadsandel för unionsindustrin
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(81)
Försäljningsvolymen och marknadsandelen gick ner mellan 2007 och undersökningsperioden, med 18 % respektive 12 %. I början av skadeundersökningsperioden, från 2007 till 2008, minskade försäljningsvolymen med 15 % och marknadsandelen med 12 %, trots en ökning av unionens förbrukning. Under 2009 krympte förbrukningen i unionen, vilket resulterade i en ytterligare förlust på 6,5 % för unionsindustrins försäljningsvolym. Parallellt med den ökade förbrukningen i unionen, ökade under undersökningsperioden unionens försäljning något. Marknadsandelen förblev emellertid oförändrad från 2008 till i slutet av undersökningsperioden.
4.4.4 Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet
Enhetspris vid försäljning till oberoende kund i unionen
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Årlig Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Källa: Svar på frågeformulär.
(82)
Priserna ökade betydligt från 2007 till 2008 (med 20 %). Det ska noteras att de exporterande tillverkarna också höjde sina priser under denna period, om än med mycket mindre än unionsindustrin.
(83)
Under 2009 blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser som svar på pristrycket från den ökade importen från de berörda länderna. Under 2008 hade importen från dessa länder ökat med 57 % och priserna var avsevärt lägre än unionsindustrins priser. Unionsindustrin kunde emellertid inte sänka sina priser till samma nivå som de exporterande tillverkarna kunde göra.
(84)
Under undersökningsperioden behöll unionsindustrin 2009 års nivå, vilket resulterade i en total prisökning på 7 % under skadeundersökningsperioden.
4.4.5 Lager
(85)
Unionsindustrins lagernivåer minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden minskade lagernivåerna med hela 51 %.
Unionsindustrins utgående lager
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Årlig Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Lager i förhållande till produktionen
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Källa: Svar på frågeformulär.
4.4.6 Sysselsättning, löner och produktivitet
Sysselsättning i unionsindustrin
2007
2008
2009
UP
Totalt antal anställda, berörda produkten (inbegripet tillverkare som inte gav sig till känna)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Genomsnittliga löner per anställd (i euro)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivitet (tusen enheter per anställd)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Källa: Svar på frågeformulär.
(86)
På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda under skadeundersökningsperioden i enlighet med detta, närmare bestämt med 13 %. Arbetskraftskostnaderna per anställd ökade något (med 6 %) under skadeundersökningsperioden. Detta betraktas som en naturlig ökning och den är lägre än inflationen under skadeundersökningsperioden.
4.4.7 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Lönsamhet, unionsindustrins försäljning till oberoende kund
2007
2008
2009
UP
Nettoförlust/omsättning i %
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Negativt kassaflöde, unionsindustrin (i euro)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Kassaflöde i % av unionsindustrins försäljning till oberoende kund
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investeringar, unionsindustrin (i euro)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Årlig Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negativ räntabilitet på investeringar, unionsindustrin
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Källa: Svar på frågeformulär.
(87)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt (i detta fall förlust) av den likadana produkten uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Det fastställdes att unionsindustrins lönsamhet har varit negativ sedan början av skadeundersökningsperioden 2007, och under skadeundersökningsperioden ökade förlusterna betydligt. Efter en minskning av förlusterna 2008, ökade de igen betydligt 2009 i samband med den allmänna ekonomiska krisen. Den ekonomiska återhämtningen under undersökningsperioden gjorde det emellertid möjligt för unionsindustrin att minska sina förluster när det gäller omsättningen, men den var fortfarande långt ifrån positiva vinstnivåer.
(88)
Den trend som kassaflödet visar, vilket motsvarar industrins förmåga till egenfinansiering av verksamheten, speglar i hög grad trenden för lönsamheten. Kassaflödet var negativt 2007 och uppvisade en avsevärd minskning under skadeundersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(89)
Till följd av detta begränsades unionsindustrins investeringsförmåga, eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta ledde i sin tur till att investeringarna minskade med 35 % under skadeundersökningsperioden.
4.4.8 Tillväxt
(90)
Förbrukningen i unionen var relativt konstant under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel minskade emellertid under denna period med 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek
(91)
Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på importen från de berörda länderna kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara obetydliga.
4.5 Slutsats om skada
(92)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, såsom tillverkning (- 17 %), kapacitetsutnyttjande (- 13 %), försäljningsvolym (- 18 %), marknadsandel (- 12 %) och sysselsättning (- 14 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades allvarligt de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga också undergrävdes, särskilt under undersökningsperioden.
(93)
Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledning
(94)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Den dumpade importens verkningar
(95)
Undersökningen visade att unionens förbrukning var relativt konstant under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importen från de berörda länderna ökade markant i volym, dvs. med 57 %.
(96)
Den dumpade importen från de berörda länderna utövade ett pristryck på unionsindustrin, särskilt under 2008, när denna import ökade med 58 %. Enligt uppgifter från Eurostat var priserna från de berörda länderna i år mycket lägre än unionsindustrins priser. Detta resulterade i en förlust av marknadsandel för unionsindustrin på cirka 12 %, medan de berörda ländernas marknadsandel ökade med 54 %.
(97)
Under 2009 blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser som svar på detta pristryck. Även om importen från de berörda länderna minskade i volym räknat (- 6,7 %) parallellt med den ekonomiska nedgången och den krympande efterfrågan på EU-marknaden, minskade importpriset mer än unionsindustrins pris och detta hindrade unionsindustrin från att återvinna sin marknadsandel.
(98)
Under undersökningsperioden blev unionsindustrin tvungen att sänka sina priser ytterligare, men underskridandemarginalen var enligt kontrollerade exportsiffror ändå 3 %. Unionsindustrins försäljning i volym (+ 4,3 %) och värde (+ 3,9 %) förbättrades något, men, även om skillnaden i förhållande till de berörda ländernas importpris minskade, kunde unionsindustrin inte dra nytta av återhämtningen av förbrukningen och dess marknadsandel förblev oförändrad. Samtidigt ökade importen från de berörda länderna ytterligare i volym räknat (6,6 %) och marknadsandel (2 %) under undersökningsperioden.
5.3 Verkningar av andra faktorer
(99)
De övriga faktorer som undersöktes när det gäller orsakssambandet var import från övriga länder, unionsindustrins exportresultat och verkningarna av den ekonomiska krisen.
5.3.1 Import från övriga länder (resten av världen)
Importvolym, resten av världen (enligt Eurostat)
2007
2008
2009
UP
ton
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Årlig Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Marknadsandel, resten av världen
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Årlig Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Genomsnittspris euro/ton, resten av världen (enligt Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Årlig Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Källa: Eurostat.
(100)
Enligt uppgifter från Eurostat minskade importvolymen till unionen av den undersökta produkten med ursprung i tredjeländer som inte berörs av denna undersökning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen för dessa länder minskade också (med 9 %).
(101)
De genomsnittliga priserna på denna import var högre än de som de exporterande tillverkarna i de berörda länderna tog ut och högre än unionsindustrins priser.
(102)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.3.2 Unionsindustrins exportresultat
Försäljningsvolym för icke-närstående export
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Årlig Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Försäljningsvärde för icke-närstående export
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Årlig Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Enhetspris, exportförsäljning till oberoende kunder
2007
2008
2009
UP
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Årlig Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins exportförsäljning i volym räknat med 55 %. Verkan av denna minskning kompenserades emellertid delvis av att det genomsnittliga försäljningspriset per enhet ökade med 71 % under samma period, vilket gjorde att minskningen av exportförsäljningen i värde räknat begränsades till 24 %. Detta i kombination med det faktum att exportförsäljningen bara utgjorde 5 % av unionsindustrins totala försäljning under undersökningsperioden ledde till den preliminära slutsatsen att exportresultatet inte är en faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och importen från de berörda länderna.
5.3.3 Den ekonomiska krisens inverkan
(104)
Den ekonomiska krisen bidrog till att förbrukningen i unionen krympte och till pristrycket. Den svaga efterfrågan på den undersökta produkten ledde till att unionsindustrins tillverkning minskade och bidrog delvis till nedgången i försäljningspriserna.
(105)
Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck och en ökad dumpad import skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och den följande ökningen av fasta kostnader per enhet till följd av det minskade kapacitetsutnyttjandet mellan 2007 och undersökningsperioden. Den dumpade importen har emellertid intensifierat verkningarna av den ekonomiska nedgången och gjort det omöjligt att sälja över kostnadspriset.
(106)
På grundval av detta förefaller den minskade efterfrågan i unionen i samband med den ekonomiska krisen ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen anser emellertid att detta inte bryter det orsakssamband som konstaterats när det gäller den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna.
5.4 Slutsats om orsakssamband
(107)
Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i de berörda länderna ökade kraftigt, sett till både volym och marknadsandel, under skadeundersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att denna import skedde till dumpade priser som var lägre än unionsindustrins priser på unionsmarknaden för liknande produkttyper.
(108)
Denna ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna sammanföll med en överlag successivt minskande efterfrågan i unionen under skadeundersökningsperioden, men även med den negativa utvecklingen för unionsindustrins marknadsandel under samma period. Från och med 2008, i samband med den ekonomiska nedgången och minskningen av unionsförbrukningen, lyckades dessutom exportörerna från de berörda länderna behålla sina marknadsandelar genom att sänka priserna, vilka fortfarande underskred unionens priser. Samtidigt konstaterades en fortsatt negativ utveckling när det gäller unionsindustrins marknadsandel och en försämring av de huvudsakliga indikatorerna för dess ekonomiska situation. Under skadeundersökningsperioden minskade förvisso unionsindustrins lönsamhet till följd av den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Indien, Indonesien och Malaysia, vilken kontinuerligt underskred unionsindustrins priser. Detta ledde till kraftiga förluster under undersökningsperioden.
(109)
Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.
(110)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledande anmärkning
(111)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
6.2 Unionsindustrin
(112)
Den dumpade importen från Indien, Indonesien och Malaysia har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades allvarligt de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
(113)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att det blir möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser på den undersökta produkten så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet.
(114)
Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av den undersökta produkten med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia ligger i unionsindustrins intresse.
6.3 Importörer
(115)
Kommissionen skickade frågeformulär till 21 importörer i unionen. Endast två importörer, båda i Förenade kungariket, samarbetade i undersökningen och de svarar tillsammans för 0,3 % av den totala importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Ett besök på plats gjordes bara hos den större av de två. Vid besöket på plats vägrade emellertid denna importör att ge tillgång till sina räkenskaper och de relevanta uppgifterna kunde därför inte kontrolleras. Även om införandet av antidumpningsåtgärder skulle betyda högre kostnader för detta företag, stod det emellertid klart att det inte skulle medföra några allvarliga problem för verksamheten, även om deras kunder skulle vara desamma eller om affärsmodellen skulle behöva ändras.
(116)
Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder visserligen skulle inverka negativt på den ovan nämnda importören, men att importören skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder och/eller byta till andra försörjningskällor. Följaktligen skulle införandet av provisoriska åtgärder inte få någon betydande negativ inverkan på importörerna.
6.4 Användare
(117)
Användarna av den undersökta produkten har visat ett starkt intresse för detta ärende. Av de 97 användare som kontaktades samarbetade 21 i undersökningen. De samarbetsvilliga användarna representerade cirka 25 % av importen av den berörda produkten under undersökningsperioden. Företagen är belägna runtom i unionen inom sektorerna kroppsvårdsprodukter och rengöringsmedel för industri- och hemmabruk.
(118)
Av de 21 företagen besöktes fem, vilka under undersökningsperioden representerade cirka 18 % av den totala importen till unionen av den undersökta produkten från de berörda länderna. Av den kontrollerade informationen framgår det att den undersökta produktens andel av dessa företags produktionskostnader är avsevärd och ligger på mellan 10 % och 20 %, beroende på slutprodukten.
(119)
Vid tre av de fem besökta företagen arbetade cirka 15 % av alla anställda i sektorer som använder den berörda produkten. I ett företag var det cirka 70 %, medan det för det femte var omöjligt att få fram denna information, beroende på den komplexa företagsstrukturen och de olika produkttyperna.
(120)
Under undersökningsperioden var den genomsnittliga andelen verksamhet där man använde den undersökta produkten i de besökta företagen 22 % av all verksamhet, medan den genomsnittliga vinstmarginalen i denna verksamhet var cirka 6 %. Mot bakgrund av detta och med tanke på den relativt låga nivån på de föreslagna åtgärderna, uppskattades det att effekten av preliminära antidumpningstullar på importen från de berörda länderna överlag blir ganska begränsad. En del användare hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder kan leda till problem med tillgången på den undersökta produkten i unionen, med tanke på att det bara finns två större unionstillverkare och att efterfrågan på den undersökta produkten ökat allt mer. Det bör emellertid noteras att den relativt låga nivån på de föreslagna åtgärderna inte utesluter möjligheten att importera den undersökta produkten från de berörda länderna. Vidare ska det tilläggas att de två unionstillverkarna inte tillverkade med full kapacitet under skadeundersökningsperioden. Dessutom är det alltid möjligt att importera från de övriga tredjeländer som inte är föremål för åtgärder. Därför avvisades denna begäran.
(121)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas negativt av åtgärderna på import från de berörda länderna, förefaller inverkan på användarna att bli begränsad totalt sett. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärderna på import av den undersökta produkten från de berörda länderna sannolikt inte kommer att få någon större negativ effekt för användarna av den berörda produkten.
6.5 Slutsats om unionens intresse
(122)
Av ovanstående skäl drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den undersökta produkten med ursprung i de berörda länderna.
7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(123)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(124)
Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(125)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(126)
Vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada jämfördes därför de vägda genomsnittliga importpriserna på den dumpade importen och unionsindustrins målpris. Målpriset fastställdes genom att man beräknade det kostnadstäckande priset för unionsindustrin (eftersom den gick med förlust under undersökningsperioden) och till det adderade ett vinstmarginalmål. Unionsindustrin hävdade att 15 % skulle vara ett lämpligt vinstmarginalmål, men kunde inte underbygga detta. Vinstmarginalmålet sattes därför preliminär till 7,7 %, vilket motsvarar den senaste vinstmarginal som en av klagandena hade uppnått under det senaste lönsamma året före skadeundersökningsperioden.
(127)
Den genomsnittliga underskridandemarginalen fastställdes till 24,2 % för Indien, 9,1 % för Indonesien och 25,7 % för Malaysia.
7.2 Provisoriska åtgärder
(128)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på importen av den berörda produkten med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia till en nivå motsvarande de lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna och i enlighet med regeln om lägsta tull. De preliminära antidumpningstullsatserna baseras i alla fall utom ett på dumpningsmarginalen.
(129)
På denna grundval föreslås preliminärt följande antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif unionens gräns, före tull:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull i %
Indien
VVF Limited
4,8
Alla övriga företag
9,3
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Alla övriga företag
7,6
Malaysia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Alla övriga företag
13,8
(130)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) gäller således enbart import av sådana produkter som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats, som gäller ”alla övriga företag”.
(131)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(132)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
(133)
För att uppfylla kravet på god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig tillkänna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom anges att undersökningsresultaten om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av mättade fettalkoholer med en kolkedjelängd på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (dock ej grenade isomerer), inklusive enkla mättade fettalkoholer (även kallade single cuts) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängder på C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (vanligtvis kategoriserade C8-C10), blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängder på C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (vanligtvis kategoriserade C12-C14) och blandningar som i huvudsak innehåller en kombination av kolkedjelängderna C16-C18, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 och ex 3823 70 00 (Taric-nummer 2905168510, 2905190060, 3823700011 och 3823700091), med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull i %
Taric-tilläggsnummer
Indien
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Alla övriga företag
9,3
B999
Indonesien
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Alla övriga företag
7,6
B999
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Alla övriga företag
13,8
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt ikraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av den här förordningen, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
Berörda parter får i enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen inom en månad efter dess ikraftträdande.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2011.