NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 478/2010
av den 1 juni 2010
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 8 september 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till EU av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av EU:s totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande EU-tillverkarna, andra kända EU-tillverkare, de exporterande tillverkarna, importörerna, de användare och andra parter som man visste berördes samt företrädarna för Kina, Sydkorea och Taiwan om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Klaganden, de andra EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, Sydkorea och Taiwan, importörerna samt användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Sydkorea samt importörer i EU föreföll vara berörda. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och Sydkorea samt importörer i EU att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 juli 2008-30 juni 2009.
(6)
Såsom anges i skälen 22-27 inkom elva exporterande tillverkare i Kina med de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. När det gäller Sydkorea lämnade fyra exporterande tillverkare in de begärda upplysningarna och gick med på att ingå i stickprovet.
(7)
På grundval av de upplysningar som mottagits från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna valde kommissionen ut ett stickprov med tre exporterande tillverkare i Kina eller grupper av närstående företag som stod för den största exportvolymen till EU. Samtliga berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de kinesiska myndigheterna tillfrågades och ingen hade några invändningar mot urvalet.
(8)
I Sydkoreas fall lämnade endast fyra exporterande tillverkare in de begärda upplysningarna för stickprovet. Med hänsyn till att så få exporterande tillverkare hade förklarat sig samarbetsvilliga beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
(9)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som begärde ansökningsformulär i avsikt att ansöka om en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
(10)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till att bli hörda.
(11)
Två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom de inte uppfyllde de kriterier som föreskrivs i artikel 17.1 i grundförordningen ansökte om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Det ansågs emellertid att en individuell undersökning av de berörda tillverkande exportörerna skulle medföra ytterligare kontrollbesök på plats samt särskilda analyser och detta skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökan från dessa två exporterande tillverkare om en individuell undersökning inte kunde beviljas.
(12)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga till fyra EU-tillverkare, tio importörer och 68 användare.
(13)
Svar mottogs från den klagande EU-tillverkaren och en ytterligare EU-tillverkare som stödde undersökningen, två icke-närstående importörer samt 33 användare.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och EU:s intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i EU:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanien,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg och dess närstående företag Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrike, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland och Performance Fibers, Guben, Tyskland,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland,
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importörer i EU:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Användare i EU:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumänien,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrike,
-
Mitas AS, Prag, Tjeckien.
Exporterande tillverkare i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Exporterande tillverkare i Sydkorea:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Exporterande tillverkare i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Närstående importörer i EU:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Tillverkare i det jämförbara landet:
-
Performance Fibers, Inc. och Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Förenta staterna.
1.3 Undersökningsperiod
(15)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2008-30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(16)
Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
(17)
Den berörda produkten har utomordentliga egenskaper och en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, löpande band, säkerhetsbälten, rep, nät och geosyntetiska produkter.
(18)
Under undersökningen hävdade vissa parter att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skulle undantas från undersökningen. De hävdade att HMLS-garn har annorlunda egenskaper och andra användningsområden jämfört med annat högstyrkegarn.
(19)
Undersökningen visade emellertid att även om HMLS-garn har vissa säregna egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), har de olika typerna av den berörda produkten samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför som en enda produkt.
2.2 Likadan produkt
(20)
Den produkt som exporteras till EU från Kina, Sydkorea och Taiwan och den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Sydkorea och Taiwan och även i Kina av den kinesiska exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status, samt den produkt som tillverkas och säljs i EU av EU-tillverkare, befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. STICKPROVSFÖRFARANDE
3.1 Stickprovsförfarande avseende importörer
(21)
Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att så få importörer visat samarbetsvilja beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
3.2 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina
(22)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.
(23)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval uppmanades de exporterande tillverkarna i Kina samt importörer och tillverkare i EU att ge sig till känna inom 15 dagar efter undersökningens inledande och att lämna grundläggande uppgifter om sin exportförsäljning och inhemska försäljning, detaljerade uppgifter om sin tillverkning av den berörda produkten samt namnen på alla närstående företag som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten och närmare uppgifter om dessa företags verksamhet.
(24)
Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna och tillverkarnas intresseorganisation, dvs. Kinas handelskammare för import och export av textilier, avseende urvalet av ett representativt stickprov.
3.2.1 Första urval av samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(25)
Totalt sett gav sig elva exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag i Kina, till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Samtliga av dessa uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i urvalet. Dessa elva exporterande tillverkare betraktades därför som samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen (nedan kallade samarbetsvilliga exporterande tillverkare).
(26)
De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller som inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till EU av den berörda produkten som de företag som nämns i skäl 25 uppgav för undersökningsperioden, tyder på att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket hög (se skäl 73).
3.2.2 Urval för stickprovsförfarandet avseende samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina
(27)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av högstyrkegarn till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre företag eller grupper av närstående företag som står för över 65 % av den totala volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till EU. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de kinesiska myndigheterna, och ingen hade några invändningar mot urvalet.
3.3 Individuell undersökning
(28)
Två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom de inte uppfyllde de kriterier som fastställs i artikel 17.1 i grundförordningen ansökte om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen.
(29)
Såsom anges i skäl 27 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som undersöktes inom ramen för undersökningen av dumpning i de berörda länderna anges i skäl 14. Med hänsyn till de kontrollbesök på plats som skulle genomföras hos dessa företag, som i Kinas fall medförde kontroll av ansökningar om marknadsekonomisk status och frågeformulärssvar, ansågs det emellertid att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid.
(30)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökningarna från de två exporterande tillverkarna om en individuell undersökning inte kunde beviljas.
4. DUMPNING
4.1 Allmän metod
(31)
Den allmänna metod som beskrivs här har tillämpats för alla exporterande tillverkare i Sydkorea, Taiwan och den exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status, och med tillämpning av begreppet jämförbart land, även för de två andra exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet men som inte beviljats marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land visar följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet.
4.1.1 Normalvärde
(32)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida varje exporterande tillverkares inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljning till EU.
(33)
Därefter identifierade kommissionen de typer av den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden av de företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU.
(34)
För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till EU fastställdes dessutom om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen till oberoende kunder för den jämförbara produkttyp som såldes på export till EU.
(35)
Kommissionen undersökte därefter om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder fastställdes för varje exporterad produkttyp.
(36)
I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet, per produkttyp, som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den typen på hemmamarknaden.
(37)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(38)
I de fall där samtliga produkttyper såldes till förlust ansågs de inte ha sålts vid normal handel.
(39)
När det gällde försäljningen av de produkttyper som inte sålts vid normal handel eller som inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(40)
I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Där så behövdes korrigerades de uppgivna tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att fastställa om försäljning skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.
4.1.2 Exportpris
(41)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i EU fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(42)
I de fall då försäljningen till EU skedde via en närstående importör i EU, fastställdes exportpriserna på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I dessa fall gjordes justeringar för alla de kostnader som importören ådragit sig mellan importen och återförsäljningen, inklusive tullar och skatter, och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och vinstmarginalen fastställdes på grundval av den vinstmarginal som enligt undersökningen hade förvärvats av den oberoende importören av den berörda produkten.
4.1.3 Jämförelse
(43)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.
(44)
För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som inverkade på priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar gjordes i alla fall där de befanns vara rimliga, korrekta och underbyggda med verifierade bevis.
4.1.4 Dumpningsmarginal
(45)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
4.2 Kina
4.2.1 Bedömning av ansökningar om marknadsekonomisk status
(46)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(47)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
1.
Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(48)
Alla företag som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ansökningsformuläret för sådan status inom de fastställda tidsfristerna. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen.
(49)
Kontrollen visade att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.
(50)
En exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde inte kraven i kriterierna 1-3. För det första kunde företaget inte styrka att det uppfyllde kriterium 1 eftersom företagets beslut inte fattades som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande eftersom det konstaterades att det förelåg begränsningar i fråga om dess försäljningsverksamhet, t.ex. en skyldighet att sälja en viss volym av den berörda produkten på hemmamarknaden. För det andra lade företaget inte fram någon bevisning för att dess räkenskaper reviderades i överensstämmelse med IAS. Undersökningen visade att den sökandes bokföring i ett antal fall var inkonsekvent och bristfällig, och vissa överträdelser av IAS-principer konstaterades. Slutligen konstaterades snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av oriktiga bedömningar av nyttjanderätt till mark.
(51)
En annan exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde inte styrka att företaget uppfyllde kriterierna 1 och 3. Företaget kunde inte styrka att dess beslut fattades som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande eftersom det konstaterades att det förelåg liknande begränsningar i fråga om dess försäljningsverksamhet som i skäl 50. Trots att det förelåg ett statligt intyg om detta konstaterades att en del av företagets kapital inte hade tillförts. Dessutom konstaterades snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av oriktiga bedömningar av nyttjanderätt till mark.
(52)
En exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde styrka att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och beviljades därför marknadsekonomisk status.
4.2.2 Individuell behandling
(53)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.
(54)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller också måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(55)
De exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.
(56)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades preliminärt att följande två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
4.2.3 Jämförbart land
(57)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(58)
I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.
(59)
Ett stort antal berörda parter motsatte sig detta val och föreslog att Taiwan eller Sydkorea skulle användas eftersom de ansåg att dessa länder var lämpligare. Följande relevanta argument framfördes:
a)
Produktionsprocesserna och kostnaderna i Förenta staterna varierar betydligt jämfört med Kina eftersom de maskiner som används i Förenta staterna är gamla och omoderna, medan den utrustning som används av de flesta av de kinesiska tillverkarna är modern och bygger på den allra senaste tekniken. De flesta av de exporterande kinesiska, taiwanesiska och sydkoreanska tillverkarna använder den nya enstegsproduktionstekniken, vilket innebär att de är effektivare än sina amerikanska motsvarigheter.
b)
Det faktum att de taiwanesiska och sydkoreanska exportörerna påstods dumpa sina priser är inte relevant vid valet av ett lämpligt jämförbart land.
c)
Klagandena har närstående företag i Förenta staterna, och det vore inte lämpligt att grunda normalvärdet på uppgifter från dessa närstående företag.
d)
Konkurrensvillkoren i Förenta staterna skiljer sig från de konkurrensvillkor som råder i Kina. Ett enda företag har praktiskt taget monopol på tillverkningen i Förenta staterna, medan det finns ett stort antal tillverkare i såväl Taiwan som Sydkorea och Kina.
(60)
Kommissionen granskade de ovannämnda synpunkterna och ansåg att de var allmänt berättigade när det gällde val av jämförbart land. Det undersöktes närmare huruvida Taiwan eller Sydkorea kunde användas som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina.
(61)
Undersökningen visade särskilt att Taiwan var mer jämförbart med Kina när det gällde slutprodukter. Det konstaterades att det finns exporterande tillverkare i Taiwan som även är verksamma i Kina genom närstående tillverkare och att de i stort sett bedriver verksamhet under liknande förhållanden i båda länderna.
(62)
På grundval av detta ansågs det lämpligare att använda Taiwan som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(63)
Efter det att Taiwan valts som jämförbart land beräknades normalvärdet på grundval av uppgifter som kontrollerats på plats hos de taiwanesiska exporterande tillverkare som samarbetade fullt ut i undersökningen. Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid försäljning på Taiwans hemmamarknad för jämförbara produkttyper, om den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Så var fallet med ett antal exporterade produkttyper.
4.2.4 Normalvärde
4.2.4.1 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status
(64)
Det konstaterades att huvuddelen av den inhemska försäljningen för den exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status kunde anses ha skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Kina under undersökningsperioden.
(65)
För produkttyper som inte sålts i representativa mängder på den inhemska marknaden eller vars försäljning inte skett vid normal handel, var det nödvändigt att konstruera normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.2.4.2 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet men som inte beviljades marknadsekonomisk status
(66)
Såsom nämns i skälen 57-63 måste normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, i detta fall Taiwan.
(67)
För övriga exporterade produkttyper, som antingen inte sålts vid normal handel i Taiwan eller inte sålts i representativa mängder av de taiwanesiska tillverkarna på deras inhemska marknad fick normalvärdet konstrueras. Normalvärdena konstruerades i enlighet med skäl 40.
4.2.5 Exportpris
(68)
All försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på EU:s marknad gick direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
4.2.6 Jämförelse
(69)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner, rabatter, avdrag och indirekta skatter.
4.2.7 Dumpningsmarginaler
4.2.7.1 För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet
(70)
För de företag som ingick i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(71)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid EU:s gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 För andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(72)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, bortsett från marginalen för den exporterande tillverkare vars dumpningsmarginal fastställts till noll. Utifrån detta fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet preliminärt till 8,9 %.
(73)
För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportmängd som alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade angett i sina frågeformulär och den sammanlagda dumpade importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 100 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som hög, och det ansågs därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.
(74)
På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 9,3 %.
4.3 Sydkorea
4.3.1 Normalvärde
(75)
För det stora flertalet av de produkttyper som sålts på export till EU av samtliga fyra undersökta företag konstaterades det att den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Sydkorea under undersökningsperioden.
(76)
För de produkttyper för vilka försäljningen inte hade ägt rum vid normal handel eller för vilka den inhemska försäljningen inte hade skett i representativa mängder fick normalvärdet konstrueras. Samtliga fyra undersökta företag hade inhemsk försäljning av vissa produkttyper som inte hade skett i representativa mängder eller vid normal handel. I dessa fall konstruerades normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.3.2 Exportpris
(77)
En del av en exporterande tillverkares exportförsäljning gjordes direkt till en närstående importör i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare och enligt den metod som anges i skäl 42.
(78)
Den återstående exporten av den berörda produkten av den nämnda exporterande tillverkaren och all exportförsäljning av de tre andra exporterande tillverkarna gjordes direkt till oberoende kunder i EU. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
4.3.3 Jämförelse
(79)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.
(80)
Samtliga fyra företag som ingick i undersökningen begärde en justering för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen, med motiveringen att importavgifter togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades eller inte betalades när produkten såldes för export till EU.
(81)
Detta påstående ansågs sakna grund, eftersom inget av de fyra företagen kunde visa att de importavgifter som restituerats till dem hängde samman med export av den berörda produkten till EU.
4.3.4 Dumpningsmarginaler
(82)
För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.
(83)
På denna grundval konstaterades att dumpningsmarginalerna, uttryckta i % av importpriset cif vid EU:s gräns före tull, för samtliga berörda exporterande tillverkare i Sydkorea underskred den miniminivå på 2 % som anges i artikel 9.3 i grundförordningen.
(84)
Det ska noteras att de fyra sydkoreanska exporterande tillverkarna enligt Eurostats uppgifter svarar för all export till EU med ursprung i det landet. Det anses därför preliminärt att ett införande av antidumpningsåtgärder med avseende på import med ursprung i Sydkorea inte är berättigat.
(85)
Skulle dessa undersökningsresultat bekräftas i ett senare skede av undersökningen bör förfarandet avslutas med avseende på Sydkorea.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normalvärde
(86)
För de flesta av de produkttyper som sålts på export till EU av de båda undersökta taiwanesiska företagen konstaterades det att den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Taiwan under undersökningsperioden.
(87)
För de produkttyper för vilka försäljningen inte hade skett vid normal handel eller för vilka den inhemska försäljningen inte hade skett i representativa mängder fick normalvärdet konstrueras. Båda de undersökta företagen hade inhemsk försäljning av vissa produkttyper som inte hade skett i representativa mängder eller vid normal handel. I dessa fall konstruerades normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.4.2 Exportpris
(88)
All exportförsäljning av de båda exporterande tillverkarna på EU:s marknad gjordes direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
4.4.3 Jämförelse
(89)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner, rabatter och avdrag.
4.4.4 Dumpningsmarginaler
(90)
För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.
(91)
På grundval av detta fastställdes följande dumpningsmarginaler, uttryckta i % av priset cif vid EU:s gräns, före tull:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
miniminivå
(92)
När det gäller import med ursprung i Taiwan ska det noteras att de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarar för all sådan export enligt Eurostats uppgifter. En landsomfattande dumpningsmarginal fastställdes för Taiwan. Det konstaterades att den landsomfattande dumpningsmarginalen understeg den miniminivå på 2 % som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Det anses därför preliminärt att ett införande av antidumpningsåtgärder med avseende på import med ursprung i Taiwan inte är berättigat.
(93)
Skulle dessa undersökningsresultat bekräftas i ett senare skede av undersökningen bör förfarandet avslutas med avseende på Taiwan.
5. EU-INDUSTRIN
5.1 Tillverkningen i EU
(94)
All tillgänglig information om EU-tillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från EU-tillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning.
(95)
På grundval av detta beräknades EU:s sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 121 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla EU-tillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning och förbrukning. De tillverkare som inte gav sig till känna står för omkring 22 % av EU:s sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Ingen av de kända EU-tillverkarna förhöll sig neutrala till eller motsatte sig inledandet av undersökningen.
(96)
Tillverkningsvolymen hos de EU-tillverkare som stödde klagomålet uppgick till 94 000 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarade omkring 78 % av EU:s beräknade totala tillverkning.
5.2 Definition av EU-industrin
(97)
Såsom nämns i skäl 96 visade undersökningen att de samarbetsvilliga EU-tillverkare som stödde klagomålet stod för omkring 78 % av den totala tillverkningen i EU under undersökningsperioden. Dessa tillverkare anses därför utgöra EU-industrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
6. SKADA
6.1 Förbrukning i EU
(98)
Förbrukningen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och EU-industrins sammanlagda försäljning på EU-marknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.
(99)
Såsom nämns i skäl 95 användes i avsaknad av annan information i stället de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för deras tillverkning och försäljning av högstyrkegarn under skadeundersökningsperioden.
Tabell 1
EU:s förbrukning
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(100)
Totalt sett minskade EU:s förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att förbrukningen först ökade med 20 % under åren 2005-2007, och därefter minskade med 22 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på minskad efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen.
6.2 Import till EU från de berörda länderna
6.2.1 Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna
(101)
Kommissionen undersökte huruvida importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(102)
När det gäller importen från Taiwan och Sydkorea gjordes den preliminära bedömningen såsom anges ovan att varken den taiwanesiska eller den sydkoreanska importen gjordes till dumpade priser under undersökningsperioden.
(103)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att ingen sammantagen bedömning av verkningarna av importen från Sydkorea och Taiwan och den dumpade importen från Kina ska göras.
6.2.2 Dumpad import från Kina
(104)
Det ska noteras att man konstaterade att en exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet inte dumpade sina produkter på EU-marknaden. Denna tillverkares export bör därför inte tas med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på EU-marknaden.
(105)
För att inte riskera att röja känsliga affärsuppgifter som rör den nämnda tillverkaren ansågs det av sekretesskäl emellertid inte lämpligt att lägga fram offentligt tillgängliga uppgifter, från t.ex. Eurostat, från vilka uppgifterna för den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning på EU-marknaden tagits bort.
(106)
Den första tabellen nedan omfattar därför all import av högstyrkegarn med ursprung i Kina, och den andra tabellen visar uppgifterna avseende den dumpade importen på EU-marknaden under skadeundersökningsperioden i indexerad form.
Tabell 2a
All import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Marknadsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Pris (euro/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Källa: Eurostat.
(107)
Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade dramatiskt med tre gånger under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna minskade med 17 %. Till följd av detta ökade Kinas marknadsandel betydligt, från 7,3 % 2005 till 23,6 % under undersökningsperioden. Undersökningen visade att även under perioden mellan 2007 och undersökningsperioden, när förbrukningen minskade med 22 %, ökade importvolymen från Kina med 15 %. Som en följd av detta ökade Kinas marknadsandel med 7,7 procentenheter.
6.2.2.1 Den dumpade importens volym, pris och marknadsandel
Tabell 2b
Dumpad import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Index
100
240
582
728
714
Marknadsandel
Index
100
227
485
667
768
Pris (euro/ton)
Index
100
67
61
63
61
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(108)
Den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till att Kinas marknadsandel ökades med mer än sju gånger. Dessutom visade undersökningen att marknadsandelen för den dumpade importen ökade betydligt under undersökningsperioden, trots minskningen i förbrukning.
(109)
De genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina minskade med 39 % under skadeundersökningsperioden, och underskred EU-industrins priser under undersökningsperioden, vilket redogörs för i skäl 112.
6.2.2.2 Prisunderskridande
(110)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes EU-industrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på EU-marknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Kina till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullrättigheter och kostnader efter import.
(111)
De kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja var mycket hög, och de stod för 69 % av den sammanlagda exportvolymen från Kina till EU under undersökningsperioden. Med tanke på att det konstaterades att en kinesisk exporterande tillverkare inte dumpade sina produkter på EU-marknaden, har det företagets import inte beaktats i analysen av prisunderskridande.
(112)
Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i EU under undersökningsperioden underskred EU-industrins priser med 24,2 %.
6.3 EU-industrins ekonomiska situation
6.3.1 Inledande anmärkningar
(113)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på EU-industrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för EU-industrins tillstånd från 2005 till undersökningsperiodens slut.
6.3.2 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Kapacitetsutnyttjande
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Källa: Svar på frågeformuläret.
(114)
Som framgår av ovanstående tabell minskade EU-industrins tillverkning med 36 % under skadeundersökningsperioden. Det ska noteras att även om förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007 förblev EU-industrins produktion stabil under den perioden, för att därefter minska betydligt mellan 2007 och undersökningsperioden i linje med minskningen i EU:s förbrukning.
(115)
EU-industrin minskade sin produktionskapacitet till omkring 144 000 ton under undersökningsperioden. På grund av den stagnerande försäljningen och de minskade produktionsvolymerna minskade emellertid utnyttjandet av tillgänglig kapacitet från 91 % 2005 till 65 % under undersökningsperioden. Den huvudsakliga minskningen skedde mellan 2007 och undersökningsperioden.
6.3.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
(116)
De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på EU-marknaden.
Tabell 4
2005
2006
2007
2008
UP
Försäljningsvolym (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Marknadsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Källa: Svar på frågeformuläret.
(117)
Medan förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007, ökade EU:s försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på EU-marknaden endast med 4 %. Detta innebär att EU-industrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under den perioden. Samtidigt som förbrukningen i EU minskade med 22 % under återstoden av skadeundersökningsperioden minskade dessutom EU-industrins försäljningsvolym ännu mer, med 31 %. Följaktligen minskade EU-industrins försäljningsvolym kontinuerligt och betydligt, och förlusten av marknadsandelar var så hög som 11,9 procentenheter under undersökningsperioden.
6.3.4 EU-industrins genomsnittliga priser per enhet
(118)
EU-industrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2007 och undersökningsperioden, och sammanföll följaktligen med den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina. Följaktligen tvingades EU-industrin att sänka sina försäljningspriser trots de ökade råvarupriserna, särskilt under undersökningsperioden.
Tabell 5
2005
2006
2007
2008
UP
Genomsnittspris (euro/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
(119)
Det konstaterades att EU-industrins genomsnittliga produktionskostnad faktiskt ökade med 6 % mellan 2005 och undersökningsperioden. Detta berodde främst på en ökning av priset på PET-chips (polyetylentereftalat), som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av högstyrkegarn. Genomsnittspriset för PET-chips ökade med 12 % under åren 2005-2008, för att sedan minska till samma nivå som rådde under 2005. Under samma period tvingades emellertid EU-industrin att hålla sina försäljningspriser nere för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten. Detta ledde till att EU-industrins försäljningspriser var betydligt lägre än kostnaderna under undersökningsperioden.
6.3.5 Lager
(120)
Lagren utgjorde omkring 15 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. EU-industrins lager minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och undersökningsperioden. Denna lagerminskning ska emellertid bedömas mot bakgrund av den minskade verksamhetsgraden efter nedskärningarna i EU-industrin.
Tabell 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lager (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
6.3.6 Sysselsättning, löner och produktivitet
Tabell 7
2005
2006
2007
2008
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalent
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Arbetskostnader (euro/heltidsekvivalent)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Källa: Svar på frågeformuläret.
(121)
På grund av nedskärningarna i EU-industrin minskade antalet anställda betydligt, närmare bestämt med 23 %, under skadeundersökningsperioden. Den minskade produktiviteten bör ses mot bakgrund av den allmänna karaktären hos nedskärningar, där personalminskningar följer den minskade produktionen först efter en viss försening. När det gäller arbetskostnaderna ökade de något med 6 % under undersökningsperioden.
6.3.7 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 8
2005
2006
2007
2008
UP
Lönsamhet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassaflöde i 1 000 euro
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringar i 1 000 euro
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Räntabilitet
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Källa: Svar på frågeformuläret.
(122)
EU-industrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i % av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk EU-industrins lönsamhet dramatiskt från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen i EU visade en ökande tendens under åren 2005-2007 kunde EU-industrin inte dra nytta av denna gynnsamma utveckling på grund av den dumpade lågprisimporten från Kina.
(123)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet sjönk följaktligen avsevärt under undersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med EU-industrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(124)
Till följd av detta begränsades EU-industrins investeringsförmåga eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att investeringarna minskade med 89 % under skadeundersökningsperioden.
6.3.8 Tillväxt
(125)
Medan förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007, lyckades EU-industrin endast öka sin försäljningsvolym på EU-marknaden med 4 %, och därmed förhindrades EU-industrin att dra fördel av den ökade förbrukningen i EU. När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var minskningen med 29 % i EU-industrins försäljningsvolym långt mer uttalad än minskningen med 7 % av förbrukningen i EU. Till följd av detta minskade även EU-industrins marknadsandel avsevärt med 12 procentenheter under samma period.
6.3.9 Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen
(126)
De dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet är högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
6.4 Slutsats om skada
(127)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, som tillverkning (- 36 %), kapacitetsutnyttjande (- 28 %), försäljningsvolym till icke-närstående kunder på EU:s marknad (- 29 %), marknadsandel (- 12 procentenheter) och produktivitet (- 16 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde (- 241 %) och lönsamhet (- 16,3 procentenheter) allvarligt. Detta innebär att EU-industrins kapitalanskaffningsförmåga också särskilt undergrävdes under undersökningsperioden.
(128)
Man fann att de största förlusterna skedde under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden när de dumpade importerna från Kina fortfarande förekom i stora volymer på EU-marknaden, trots en betydande minskning av EU:s förbrukning, och underskred EU-industrins priser med över 24 % under undersökningsperioden.
(129)
Undersökningen visade också att EU-industrins produktionskostnader nådde sin högsta nivå 2008, vilket främst berodde på den kraftiga ökningen av priserna på den huvudsakliga råvaran. Under undersökningsperioden lyckades EU-industrin hålla kvar och kontrollera sina produktionskostnader genom rationaliseringsinsatser och till följd av minskningen av priserna på polyetylentereftalat, som huvudsakligen skedde under den andra halvan av undersökningsperioden. På grund av det avsevärda prisunderskridande som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden kunde EU-industrin emellertid inte öka sina försäljningspriser för att täcka kostnaderna. Detta ledde till att EU-industrins ekonomiska situation försämrades betydligt under undersökningsperioden.
(130)
Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att EU-industrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
7. ORSAKSSAMBAND
7.1 Inledning
(131)
I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina har vållat EU-industrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade EU-industrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
7.2 Den dumpade importens verkningar
(132)
Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till att dess andel av EU-marknaden ökade med över sju gånger mellan 2005 och undersökningsperioden. Det konstaterades även att volymen av dumpad import från Kina förblev hög och att dess marknadsandel till och med ökade med 15 % under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden, när EU:s förbrukning minskade med omkring 15 %.
(133)
Under skadeundersökningsperioden minskade EU-industrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden sjönk EU-industrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots den minskade efterfrågan på EU-marknaden.
(134)
När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk de med 39 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av EU-industrin på EU-marknaden. Följaktligen förhindrades EU-industrin från att höja sina priser för att täcka de ökade råvarupriserna. Detta ledde till att EU-industrins lönsamhet på EU:s marknad minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 122).
(135)
Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned.
(136)
Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utsatte EU-marknaden för anses därför ha gjort det omöjligt för EU-industrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under 2008, när priserna på PET-chips nådde en topp. Det är en förklaring till EU-industrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet.
(137)
Mot bakgrund av detta drogs därför preliminärt slutsatsen att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på EU-industrins ekonomiska situation.
7.3 Verkningar av andra faktorer
7.3.1 Utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden
(138)
Såsom nämns i skäl 100 ökade först EU:s förbrukning av högstyrkegarn under åren 2005-2007, för att sedan minska under 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden förlorade EU-industrin betydande marknadsandelar. Även om det inte kan uteslutas att denna negativa utveckling av EU:s förbrukning mellan 2008 och undersökningsperioden kan ha haft en negativ inverkan på EU-industrins situation, är det anmärkningsvärt att de kinesiska exporterande tillverkarna under samma tid lyckades öka sin marknadsandel. Det anses följaktligen att EU-industrins försämrade ekonomiska situation inte kan förklaras av den minskade efterfrågan, utan huvudsakligen orsakades av den plötsliga ökningen av importen från Kina och det prisunderskridande som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna.
7.3.2 Råvarupriser
(139)
Priserna på råvaror, huvudsakligen PET-chips, ökade betydligt mellan 2005 och 2008. Därefter minskade de under den andra halvan av undersökningsperioden och nådde samma nivå som 2005 vid undersökningsperiodens slut.
(140)
Undersökningen bekräftade att EU-industrins produktionskostnader för att tillverka högstyrkegarn följde samma tendens som utvecklingen av råvarupriserna och ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. På en marknad som styrs av rättvisa handelsvillkor, dvs. i avsaknad av skadevållande dumpning, kan det emellertid förväntas att priserna regelbundet anpassas till de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Så skedde inte i detta fall. EU-industrin tvingades faktiskt att hålla sina försäljningspriser låga för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina, vilket ledde till en avsevärt försämrad lönsamhet. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att det prisunderskridande som de kinesiska exporterande tillverkarna utövade pressade ned priserna på EU-marknaden och förhindrade EU-industrin från att höja sina försäljningspriser för att täcka kostnaderna.
7.3.3 EU-industrins produktion för egna behov
(141)
Undersökningen visade att endast en tillverkare i EU som samarbetade i undersökningen var vertikalt integrerad och att produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i nästa led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i nästa led i förädlingskedjan. Användningen inom samma företagsgrupp förblev stabil under skadeundersökningsperioden och svarade för omkring 7 % av produktionsvolymen.
(142)
Mot denna bakgrund ansågs EU-industrins produktion för egna behov inte ha bidragit till den försämrade ekonomiska situationen, framför allt under undersökningsperioden.
7.3.4 EU-industrins exportresultat och produktivitet
(143)
Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på EU-industrins situation på EU-marknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats. Analysen visade att EU-industrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev blygsam (omkring 3 %) under skadeundersökningsperioden. Minskningen av exportförsäljningsvolymen från omkring 18 000 ton 2005 till omkring 7 000 ton under undersökningsperioden kan förklaras av den minskade produktionen under samma period. Exportpriset var emellertid högre än EU-industrins pris gentemot dess kunder på EU-marknaden. Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte var en förklaring till den skadenivå som EU-industrin vållats och framför allt inte till den kraftigt minskade lönsamheten under undersökningsperioden.
7.3.5 Import från andra tredjeländer
(144)
Importvolymerna och priserna på importen från andra tredjeländer mellan 2005 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:
Tabell 9
Andra tredjeländer
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Marknadsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Pris (euro/ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Källa: Eurostat.
(145)
De andra tredjeländer som exporterar högstyrkegarn till EU är främst Schweiz, Vitryssland, Japan och Thailand. Såsom visas i tabellen ovan var den kombinerade importvolymen från dessa länder relativt låg i förhållande till EU:s förbrukning, och minskade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna förblev stabila och relativt höga under undersökningsperioden.
(146)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
7.3.6 Import från Sydkorea och Taiwan
(147)
När det gäller importen från Taiwan och Sydkorea drogs preliminärt slutsatsen, såsom nämns ovan, att den inte gjordes till dumpade priser under undersökningsperioden. Denna import visas i tabellerna 10 och 11 nedan.
Tabell 10
Total import från Sydkorea
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Marknadsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Pris (euro/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Källa: Eurostat.
(148)
Såsom framgår av tabellen ovan följde importvolymerna från Sydkorea i stort sett samma utveckling som förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Importvolymen ökade från 17 542 ton 2005 till 24 580 ton under undersökningsperioden. Detta ledde till en ökning av deras marknadsandel från 7,9 % 2005 till 11,9 % under undersökningsperioden. Det är emellertid anmärkningsvärt att importvolymen minskade betydligt mellan 2007 och undersökningsperiodens slut.
(149)
Det är också anmärkningsvärt att de genomsnittliga priserna på importen från Sydkorea minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden, men ändå förblev högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under samma period.
Tabell 11
Total import från Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Marknadsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Pris (euro/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Källa: Eurostat.
(150)
När det gäller importen från Taiwan ökade den från 7 343 ton 2005 till 8 163 ton under undersökningsperioden, dvs. med 11 %. Samtidigt ökade Taiwans marknadsandel något, från 3,3 % 2005 till 4 % under undersökningsperioden. Precis som den sydkoreanska importen minskade den taiwanesiska importvolymen betydligt mellan 2007 och undersökningsperiodens slut.
(151)
De genomsnittliga priserna på importen från Taiwan minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men förblev ändå avsevärt högre än priserna på importen från Kina under samma period.
(152)
Mot bakgrund av ovanstående kan det inte uteslutas att importen från Sydkorea och Taiwan i viss utsträckning kan ha bidragit till den väsentliga skada som EU-industrin lidit. Importvolymerna och priserna under undersökningsperioden förefaller emellertid inte ligga på en sådan nivå att de skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
7.3.7 Andra tillverkare i EU
(153)
Analysen av de uppgifter som rör EU-marknaden tyder på att alla övriga EU-tillverkare inte vann marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inte att det förekom något särskilt problem i fråga om konkurrens mellan EU-tillverkarna eller någon snedvridning av handeln som skulle kunna förklara den väsentliga skada som EU-industrin vållats.
(154)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att de tillverkare som inte omfattas av definitionen av EU-industrin inte bidrog till den skada som EU-industrin lidit.
7.4 Slutsats om orsakssamband
(155)
Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att denna import skedde till dumpade priser som var lägre än EU-industrins priser för liknande produkttyper på EU-marknaden.
(156)
Denna ökning av volymen och marknadsandelarna för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med en totalt sett ökad efterfrågan i EU under perioden 2005-2007, men även med en negativ utveckling för marknadsandelarna för EU-industrin under undersökningsperioden. Mellan 2007 och undersökningsperioden, när efterfrågan i EU sjönk, lyckades de kinesiska exporterande tillverkarna dessutom öka sin marknadsandel. Samtidigt konstaterades en fortsatt negativ utveckling när det gäller EU-industrins marknadsandelar och en försämring av de huvudsakliga indikatorer som påverkade dess ekonomiska situation under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade faktiskt EU-industrins lönsamhet med över 16 procentenheter till följd av den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina, som kontinuerligt underskred EU-industrins priser. Detta ledde till kraftiga förluster under undersökningsperioden.
(157)
Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla EU-industrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som EU-industrin lidit.
(158)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för EU-industrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
8. EU:S INTRESSE
8.1 Inledande anmärkning
(159)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av EU:s intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos EU-industrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
8.2 EU-industrin
(160)
EU-industrin består av fyra tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer avseende den berörda produkten.
(161)
Den dumpade importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada. Det erinras om att alla skadeindikatorer för EU-industrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet, i stor utsträckning. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av EU-industrins ekonomiska situation mycket trolig.
(162)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återställs på EU-marknaden och att priset på högstyrkegarn speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för EU-industrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorat under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet.
(163)
Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina ligger i EU-industrins intresse.
8.3 Importörer
(164)
Kommissionen skickade frågeformulär till tio importörer i EU. Endast två importörer, med verksamhet i Tyskland och Spanien och som står för 15,4 % respektive 0,2 % av den sammanlagda importen från Kina, samarbetade i undersökningen. När det gäller den första importören visade undersökningen att företaget endast importerade från Kina och att nästan hela dess omsättning avsåg den berörda produkten. Enligt det värsta scenariot skulle en antidumpningstull på 9 % leda till en betydande minskning av företagets lönsamhet, och det skulle kunna bli förlustbringande. Det anses emellertid att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, med tanke på dess starka marknadsställning bland vissa stora användare. Dessutom kan företaget återgå till andra försörjningskällor, åtminstone på längre sikt. När det gäller den andra importören stod den berörda produkten endast för en begränsad andel av företagets totala verksamhet (0-5 %), och eventuella negativa verkningar av de föreslagna åtgärderna kommer sannolikt att vara försumbara.
(165)
Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder visserligen skulle inverka negativt på en av dessa importörer, men att importören skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder och/eller byta till andra försörjningskällor. Följaktligen skulle införandet av provisoriska åtgärder generellt sett inte ha någon betydande negativ inverkan på importörerna.
8.4 Användare
(166)
Användarna av högstyrkegarn har visat ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Dessa samarbetsvilliga användare stod för 25 % av den sammanlagda importen från Kina. Dessa företag är spridda över hela EU och är verksamma inom olika industrisektorer, t.ex. inom däcktillverkning och fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar.
(167)
Av tydlighetsskäl, och med tanke på att införandet av provisoriska åtgärder skulle inverka på användarna på olika sätt beroende på vilken sektor de är verksamma i, analyserades inverkan på användarna genom att dela in dem i separata industrisektorer enligt beskrivningen nedan.
(168)
När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Enligt de uppgifter som lämnats av däcktillverkarna var andelen högstyrkegarn i förhållande till tillverkningskostnaden för ett däck relativt begränsad, dvs. mindre än 1 % i genomsnitt, och den genomsnittliga vinsten för däcktillverkningsbranschen uppgick till omkring 2 %. Ingen av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Om en provisorisk antidumpningstull skulle införas anses det följaktligen att dessa användare inte skulle påverkas av åtgärderna mot import från Kina. Om någon av användarna inom denna sektor skulle importera från Kina finns det dessutom ett antal alternativa försörjningskällor.
(169)
I fråga om fordonssektorn (främst tillverkning av säkerhetsbälten och krockkuddar) mottogs sex svar på frågeformuläret från dessa användare. Dessa sex företag stod för 5 % av den sammanlagda importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden. Det konstaterades att de produkter där högstyrkegarn används i genomsnitt utgjorde mindre än 4 % av dessa företags totala omsättning, och att den genomsnittliga vinsten inom denna bransch var omkring 3 %. Dessutom konstaterades det att de sex företagen huvudsakligen köpte in högstyrkegarn från EU-tillverkare, och att endast 11 % av deras inköp utgjordes av import från Kina. Införandet av provisoriska åtgärder mot import från Kina kommer därför sannolikt inte att påverka fordonssektorn allvarligt totalt sett, eftersom dessa företag befanns vara lönsamma och Kina inte var deras huvudsakliga försörjningskälla.
(170)
När det gäller reptillverkarna mottogs tre svar på frågeformuläret, som motsvarade mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen produkter där högstyrkegarn används utgjorde omkring 18 % av företagens totala verksamhet, och den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna bransch var cirka 8 % under undersökningsperioden. Därför konstaterades det att införandet av en provisorisk antidumpningstull mot import från Kina sannolikt endast obetydligt kommer att minska deras vinstmarginal. Undersökningen visade även att under undersökningsperioden kom huvuddelen av importen (66 %) från Kina, medan 20 % kom från Sydkorea. Om åtgärder skulle införas skulle denna sektor sannolikt inte påverkas allvarligt eftersom inverkan på vinstmarginalen är begränsad och det finns andra försörjningskällor.
(171)
Vissa reptillverkare har hävdat att eftersom högstyrkegarn främst används inom andra sektorer, t.ex. industrisektorn och fordonsindustrin, skulle införandet av antidumpningsåtgärder leda till en begränsad tillgång på de typer av högstyrkegarn som används av reptillverkarna, eftersom EU-tillverkarna skulle inrikta sig på de stora marknaderna först och försörja de återstående sektorerna endast om de hade ledig kapacitet. Det ska emellertid noteras att andra försörjningskällor finns tillgängliga, däribland EU-industrin, Sydkorea och Taiwan och andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför.
(172)
När det gäller användare som är verksamma inom sektorn för industritillämpningar, såsom takläggning, bälten, remmar och industritextilier, mottogs sammanlagt 19 svar på frågeformuläret. Dessa användare stod för 19 % av den sammanlagda importen från Kina under undersökningsperioden. Enligt den information som finns tillgänglig för denna sektor uppgår andelen av den verksamhet där högstyrkegarn används till 64 % av den sammanlagda verksamheten, och den genomsnittliga vinsten inom denna bransch uppgår till 13 %. Antidumpningsåtgärderna kommer sannolikt endast att minska den genomsnittliga vinstmarginalen obetydligt inom denna sektor. Undersökningen visade också att dessa användare huvudsakligen köper in högstyrkegarn från EU-tillverkare och från Kina. Införandet av åtgärder mot import från Kina kommer sannolikt inte att ha en negativ inverkan på denna sektor, med tanke på den begränsade inverkan på vinstmarginalen och att det finns andra försörjningskällor.
(173)
Vissa användare hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle påverka dem negativt på två sätt. De hävdade att det inte bara skulle råda brist på tillgängliga alternativa försörjningskällor, utan att de berörda länderna även skulle skifta sin export från den berörda produkten till produkter på marknaden i efterföljande led.
(174)
När det gäller argumentet att det inte kommer att finnas några alternativa försörjningskällor tillgängliga ska det för det första noteras att inga provisoriska åtgärder kommer att införas mot import från Sydkorea och Taiwan. Såsom nämns i skäl 171 finns dessutom andra försörjningskällor från andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder tillgängliga. För det andra visade undersökningen när det gäller EU-industrins försörjning på vissa brister i en del EU-tillverkares försörjning till vissa användare. Analysen visade emellertid inte att dessa brister skulle ha uppstått regelbundet. På grundval av detta, och särskilt med tanke på att det finns andra tillgängliga försörjningskällor, avvisades detta argument.
(175)
När det gäller argumentet att tillverkare av högstyrkegarn i de berörda länderna skulle skifta sin export till marknaden i efterföljande led ska det noteras att provisoriska åtgärder inte kommer att införas mot import från Sydkorea och Taiwan. Även om de kinesiska exporterande tillverkarna skiftar en del av sin export till marknaden i efterföljande led anses det att användarna av högstyrkegarn bör kunna förbli konkurrenskraftiga eftersom de fortfarande kan använda högstyrkegarn från andra leverantörer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför.
(176)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas negativt av åtgärderna mot import från Kina, förefaller inverkan på användarna inom de olika industrisektorerna att bli begränsad totalt sett. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför preliminärt slutsatsen att inverkan på användarna av den berörda produkten av antidumpningsåtgärderna mot import av högstyrkegarn med ursprung i Kina sannolikt inte kommer att bli väsentlig.
8.5 Slutsats om EU:s intresse
(177)
Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om EU:s intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av högstyrkegarn med ursprung i Kina.
9. BESLUT ATT INTE INFÖRA TULLAR
(178)
Mot bakgrund av undersökningsresultatet att de landsomfattande viktade genomsnittliga dumpningsmarginalerna för import med ursprung i Sydkorea och Taiwan är minimala, införs ingen provisorisk antidumpningstull för import med ursprung i dessa länder.
10. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
10.1 Nivå för undanröjande av skada
(179)
Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att EU-industrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(180)
Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som EU-industrin lidit.
(181)
Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för EU-industrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses att den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på året 2005, som är det enda år då EU-industrin lyckades uppnå lönsamma nivåer och då det inte förekom lika mycket kinesisk import på EU-marknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 3 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som EU-industrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(182)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för EU-industrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att produktionskostnaden ökades med den ovannämnda vinstmarginalen på 3 %.
(183)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som EU-industrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
10.2 Provisoriska åtgärder
(184)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(185)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.
(186)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(187)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(188)
Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ej tillämpligt
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
8,9 %
57,3 %
Övriga företag
9,3 %
57,6 %
11. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(189)
Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Företag som förtecknas i bilagan
8,9
A977
Övriga företag
9,3
A999
3. Övergång till fri omsättning i EU av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2010.