NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 627/2011
ze dne 27. června 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 30. září 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i jejich sdružení. O zahájení řízení vyrozuměla Komise rovněž výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), jelikož se s USA počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku za účelem stanovení dumpingu a újmy. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s výrobkem, jenž je předmětem šetření, v období šetření od 1. července 2009 do 30. června 2010. Konzultovány byly rovněž orgány ČLR.
a) Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(6)
Z celkem 31 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního zařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvořily tři společnosti (nebo jejich skupiny), které představovaly 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a s čínskými orgány a ty nevznesly vůči navrhovanému vzorku žádné námitky.
b) Výběr vzorků výrobců v Unii
(7)
Z celkem 21 výrobců v Unii, na něž se Komise obrátila, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jedenáct výrobců. Na základě informací obdržených od těchto spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek dvou skupin zastupujících pět výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě objemů prodeje a výroby. Na výrobce v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, připadalo 48 % celkového prodeje všech výrobců v Unii v EU a 80 % výrobců, kteří se přihlásili.
(8)
Z celkem 62 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Usuzovalo se proto, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly rozeslány všem těmto společnostem. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(9)
Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, kteří o to projeví zájem, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Všechny skupiny vyvážejících výrobců požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by bylo šetřením zjištěno, že nesplňují podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(10)
Tři společnosti (nebo jejich skupiny) požádaly o individuální zjišťování. V daném časovém rámci nebylo možné tyto žádosti v prozatímní fázi přezkoumat. Rozhodnutí, zda bude některé z těchto společností přiznáno individuální zjišťování, bude přijato v konečné fázi.
(11)
O výsledcích zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství Komise oficiálně vyrozuměla dotčené vyvážející výrobce v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž výrobce v Unii zařazené do vzorku.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od jednoho uživatele.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem analýzy žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Šanghaj; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan District, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Německo;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Německo;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španělsko.
-
PEXCO, Scranton, Pensylvánie;
-
Salem Tube, Greenville, Pensylvánie;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pensylvánie.
3. Období šetření
(14)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem, jak je popsán v oznámení o zahájení řízení, jsou některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“). To zahrnuje neopracované „duté prvky“, výrobky s konečnou úpravou za tepla a výrobky s konečnou úpravou za studena.
(16)
Při výrobním procesu se jako surovina obvykle používají válce („předvalky“) z nerezavějící oceli. V první fázi výroby se pomocí protlačovacího lisu nebo procesu ražení za tepla vyrábí neopracovaný „dutý prvek“. Poté může být dutý prvek opracován nejprve v procesu konečné úpravy za tepla, jehož výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za tepla, a dále zpracován v procesu konečné úpravy za studena (proces válcování za studena na poutnické stolici) nebo v procesu tažení za studena, jejichž výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za studena. Všechny druhy výrobků (duté prvky, trubky s konečnou úpravou za tepla a trubky s konečnou úpravou za studena) mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(17)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli se používají především v těchto výrobních odvětvích: chemický a petrochemický průmysl, výroba hnojiv, výroba energie, stavební inženýrství a stavebnictví, farmakologie a zdravotnické technologie, biotechnologie, úprava vody a spalování odpadu, průzkum a těžba ropy a zemního plynu, zpracování uhlí a zemního plynu, zpracování potravin.
(18)
Jeden výrobce v Unii, který dále zpracovává duté profily z nerezavějící oceli, uvedl, že pokud by byla uložena opatření, je nutno z jejich oblasti působnosti vyjmout kód KN 7304 49 10, jelikož se vztahuje na neopracované duté prvky, které se používají pouze k dalšímu zpracování. Šetřením však bylo prokázáno, že dodavatelé tohoto výrobce v Unii pocházející z Unie i Číny označují v celním prohlášení zboží prodané tomuto výrobci jako výrobky s konečnou úpravou za tepla nebo za studena.
(19)
Označení těchto výrobků v celním prohlášení jako „neopracovaných dutých prvků pro použití pouze při výrobě dutých profilů a trubek s různými průřezy a tloušťkou stěny“ se týká zboží, které nemusí mít nutně různé fyzické vlastnosti, tyto výrobky mají pouze různé užití. Byl vyvozen předběžný závěr, že pro vyloučení „neopracovaných dutých prvků“ z definice výrobku neexistují žádné důvody.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané na domácím trhu v ČLR a rovněž některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se proto považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(24)
Šetřením bylo zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin) v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebylo jim proto možno přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(25)
Žádná ze společností nesplňuje požadavky kritéria č. 1, a to kvůli zásahům státu do rozhodování o pořízení hlavní suroviny (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli). Uvedené suroviny představují více než 50 % výrobních nákladů dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli). Tyto suroviny jsou proto při výrobě dotčeného výrobku zdaleka nejdůležitějším vstupem.
(26)
Čínský stát hraje při stanovování cen surovin pro bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zásadní úlohu a na trhu trvale zasahuje pomocí těchto nástrojů: vývozní daň a žádná sleva na DPH. Za prvé, na hlavní suroviny při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z oceli se od 1. ledna 2008 vztahuje 15% vývozní daň. Za druhé, stát v případě vývozu uvedených surovin nevrací DPH.
(27)
Společnosti zařazené do vzorku pořizují hlavní suroviny používané při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na čínském domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že průměrně a v závislosti na kvalitě oceli jsou čínské ceny surovin přibližně o 30 % nižší než ceny na světových trzích (USA nebo EU).
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR musí dovážet většinu železné rudy za mezinárodní tržní ceny, je zřejmé, že nemá prospěch z případné přirozené konkurenční výhody, která by vysvětlovala nízké ceny hlavních surovin na čínském domácím trhu. Zároveň různé studie po řadu let poukazují na významné zásahy státu v tomto odvětví (3). Tyto zprávy uvádějí, že čínská vláda určila 14 „klíčových“ výrobních odvětví a sedm „pilířových“ odvětví. Hlavní odběratelé speciální oceli na navazujícím trhu patří k těmto sedmi „pilířovým“ výrobním odvětvím, která čínská vláda podporuje prostřednictvím své průmyslové politiky (4). Nepříznivý dopad vývozních daní a částečných slev na DPH byl vyzdvižen rovněž v přezkumech obchodních politik a praktik ČLR, které provádí WTO (5).
(29)
Jak je uvedeno v přezkumech obchodních politik prováděných WTO, vývozní daně a slevy na DPH představují nástroje politiky, jejichž používání snižuje objemy vývozu dotyčných surovin, odklání dodávky na domácí trh a vede k tlaku na snižování cen těchto výrobků na domácím trhu (6). Stávajícím šetřením byl skutečně zjištěn značný rozdíl mezi cenami na domácím trhu a světovými cenami. Takovýto rozdíl představuje nepřímou podporu pro navazující domácí výrobní odvětví, a poskytuje jim tudíž konkurenční výhodu. Toto tvrzení dále posiluje skutečnost, že na vývoz dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli) není uložena žádná vývozní daň a vztahuje se na něj rovněž sleva na DPH.
(30)
Jelikož při tomto šetření bylo zjištěno různé uplatňování vývozních daní a slev na DPH u předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jsou prokázány zásahy státu, které lze odvodit ze značného cenového rozdílu u surovin z nerezavějící oceli (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli) na čínském trhu a na světových trzích.
(31)
Vzhledem k cenovému rozdílu mezi čínským domácím trhem a světovými trhy by v případě neexistence zásahů státu měli domácí výrobci výše uvedených surovin sklon vyvážet své výrobky na trhy s vyššími cenami, na nichž by mohli dosáhnout vyšších zisků. Čínské celní statistiky ve skutečnosti potvrzují, že vývoz předvalků z nerezavějící oceli z ČLR do zbytku světa prakticky neexistuje. V roce 2009 činil vývoz ingotů z nerezavějící oceli a jiných primárních forem nerezavějící oceli méně než 2 tuny a v roce 2010 méně než 5 tun. To je další tvrzení, které prokazuje zásahy státu na trhu surovin.
(32)
Tyto čínské praktiky je nutno považovat za základní faktor státních zásahů do rozhodování podniků ohledně surovin. Stávající čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH v případě vývozu surovin v zásadě vedl k situaci, kdy jsou čínské ceny surovin i nadále výsledkem zásahů státu a budou se vší pravděpodobností i v budoucnu poskytovat podporu čínským výrobcům bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli.
(33)
Co se týká kritéria č. 1, jedna ze společností nezahrnula do informací pro výběr vzorku a do žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dva dodavatele surovin ve spojení. Společnost tvrdila, že tito dodavatelé dodávají malé množství, a tudíž skutečnost, že nebyli uvedeni, nemohla mít a neměla na výsledek šetření žádný významný dopad. Podotýká se, že Komise musí především získat úplnou představu o všech společnostech ve skupině podílejících se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku, a to bez ohledu na velikost těchto společností či objem jejich prodeje. Dále se poznamenává, že dodavatelé surovin jsou spíše roztříštění a rozptýlení mezi řadu malých dodavatelů. Byl vyvozen závěr, že kromě narušení hlavních vstupů, které bylo popsáno výše, společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí byla přijata na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že se její náklady zakládají na tržní hodnotě.
(34)
Kromě kritéria č. 1 některé společnosti rovněž neprokázaly, že splňují kritérium č. 2 a 3. Dvě společnosti nemohly prokázat, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jedné společnosti nebyly ve zprávě auditora zohledněny nesrovnalosti ve finančních výkazech. Další společnost nemohla pro některé roky své činnosti předložit účetní závěrky.
(35)
Jedna společnost obdržela od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby. To prokazuje, že výrobní náklady a finanční situace podléhají značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství.
(36)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství byly obdrženy připomínky od výrobního odvětví Unie a od tří dotčených vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin), kteří byli zařazeni do vzorku.
(37)
Jedna společnost uvedla, že rozhodnutí Komise o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno (a tudíž zkresleno) výpočtem dumpingového rozpětí. V této souvislosti je nutno uvést, že rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství předchází výpočtu dumpingu a ověření, které se uskutečnilo, se týkalo výhradně údajů souvisejících s rozhodnutím o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto neopodstatněné.
(38)
Jedna společnost tvrdila, že nebyla požádána o podání žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro dodavatele surovin ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V oznámení o zahájení řízení bylo jednoznačně uvedeno, že Komisi je nutno poskytnout názvy a přesný popis činností všech společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) výrobku, jehož se týká šetření.
(39)
Tato společnost dále uvedla, že narušení na trhu surovin není podstatné, jelikož 17,5 % surovin je dováženo od mezinárodních dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, a zbytek se pořizuje především u společností ve spojení. Informace, které má Komise k dispozici, prokazují, že v místě je pořizováno přibližně 30 % surovin a zbytek je dovážen především od dodavatelů ve spojení. V této souvislosti je třeba uvést, že se vnitropodnikové ceny dodavatelů ve spojení obvykle nepovažují za spolehlivé informace. Celkově jsou ceny surovin v případě, že je společnost pořizuje u nezávislých dodavatelů, podstatně nižší než ceny v EU nebo v USA stejně jako u ostatních vyvážejících výrobců, jichž se týkalo šetření. Tvrzení je tudíž odmítnuto.
(40)
Jedna společnost zpochybnila výpočet rozdílu mezi cenami surovin na čínském domácím trhu a na světových trzích, který provedla Komise. Po ověření Komise tento výpočet potvrdila. Společnost nevzala v úvahu zejména přirážky za legovanou ocel, které uplatňují dodavatelé v USA a EU. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(41)
Jedna společnost dále tvrdila, že rozdíly mezi přiznáním k dani z příjmů a účetní závěrkou jsou běžné, nepodstatné, a proto neměla povinnost uvést v komentáři k účetní závěrce vysvětlivky. To by proto nemělo mít dopad na rozhodnutí Komise. Podotýká se, že rozdíly týkající se ročního zisku se blíží 30 milionům RMB, a měly by se tudíž pokládat za významné a být objasněny v komentáři k účetní závěrce.
(42)
Další tvrzení souviselo s údajným porušením Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a základního antisubvenčního nařízení EU (7). Společnost uvedla, že zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství z toho důvodu, že společnosti mohou dostávat subvence, má za následek penalizaci vývozce za subvence, které se považují za protiprávní, a to bez jakéhokoli zdůvodnění. Toto tvrzení je třeba odmítnout. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nejsou zamítnuty na základě možných subvencí, nýbrž na základě zvláštních důvodů, které byly objasněny ve výše uvedených bodech odůvodnění a rovněž v podrobných dokumentech se zveřejněnými zjištěními týkajícími se zacházení jako v tržním hospodářství, které byly stranám zaslány. Hlavním důvodem nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství byla zjištěná narušení na trhu surovin. Dále je třeba zdůraznit, že společnosti například získaly od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby, což jednoznačně prokazuje zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství.
(43)
Závěrem se uvádí, že žádná z obdržených připomínek nemohla změnit zjištění ohledně přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(45)
Tři výše zmíněné společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly rovněž o individuální zacházení. Předběžně bylo zjištěno, že všechny tři společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a bylo jim tudíž možno přiznat individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(47)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely zjištění běžné hodnoty pro ČLR má v úmyslu použít jako srovnatelnou zemi USA. Jedna strana uvedla, že by vhodnější srovnatelnou zemí byla Indie, vzhledem k podobné úrovni rozvoje jako má ČLR. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s indickými výrobci. USA se původně jevily jako vhodná srovnatelná země vzhledem k otevřenosti vůči hospodářské soutěži ze strany dovozu (nulové celní sazby na rozdíl od 10% sazby v Indii) a dobré úrovni hospodářské soutěže na domácím trhu, na němž působí 15 až 20 výrobců z USA.
(48)
Odpovědi na dotazník a inspekce na místě však ukázaly, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí. Všichni spolupracující výrobci v USA jsou závislí na dovozu základních surovin a hotových výrobků od svých mateřských společností v EU a v USA udržují omezenou výrobní činnost především s cílem reagovat na objednávky na zakázku či objednávky, které jsou kritické z hlediska času. Ve skutečnosti je objem výroby spolupracujících výrobců v USA zlomkem výroby evropských mateřských výrobních společností. Co je však nejdůležitější, spolupracující výrobci v USA mají vysoké náklady na zpracování, což je odrazem jejich zvláštních výrobních podmínek. Tyto náklady se promítají do vysokých cen na domácím trhu v USA.
b) Stanovení běžné hodnoty
(49)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně EU. Vzhledem ke skutečnosti, že z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění nebylo možno běžnou hodnotu určit na základě cen nebo početně zjištěných hodnot v USA, byl přezkoumán druhý způsob. Z důvodů, které jsou objasněny níže, však v daném případě nebyla vhodná ani tato metoda. Stejně jako prodejní ceny na domácím trhu v USA jsou i ceny vývozu z USA poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem vývozu je omezený, tj. méně než 2 % čínského vývozu do EU. Zdá se rovněž, že se určitá část tohoto vývozu uskutečňuje pro společnosti ve spojení, a není tudíž pro účely stanovení běžné hodnoty věrohodná.
(50)
Jako alternativa k výše uvedeným dvěma metodám je v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoveno, že běžnou hodnotu lze určit na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že při šetření bylo v této fázi zjištěno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, se v daném případě předběžně použila tato metoda.
(51)
Pro typy výrobků, které vyvážejí čínští vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku a s ohledem na něž výrobci v Unii zařazení do vzorku neuskutečnili žádný prodej, použila Komise předběžně ceny skutečně zaplacené, nebo ceny, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, a to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
4. Vývozní cena
(52)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
5. Srovnání
(53)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku na domácím trhu, které byly stanoveny způsobem popsaným v (50). bodě odůvodnění.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy zejména s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, náklady na záruku, provize, náklady na úvěry, obchodní poplatky, obchodní úroveň a jakost, jak je objasněno v (70). bodě odůvodnění.
6. Dumpingová rozpětí
(55)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je podrobně uvedeno v (50). a (51). bodě odůvodnění, s váženou průměrnou cenou každé společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie, jak byla stanovena výše.
(57)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnosti zařazené do vzorku
Prozatímní dumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(58)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(59)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 71,1 %.
c) Pro všechny ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobce
(60)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce při šetření (spolupracující společnosti představovaly přibližně 64 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu v období šetření) bylo celostátní rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno pomocí nejvyššího dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u společností (nebo jejich skupin) zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě činí prozatímní celostátní úroveň dumpingu vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 83,2 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(62)
V období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 21 výrobců. Ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje všech 21 výrobců v Unii výrobní odvětví Unie, a bude se proto na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(63)
Jak bylo uvedeno v (7). bodě odůvodnění, do vzorku byly zařazeny dvě skupiny výrobců v Unii zahrnující pět výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Z ostatních spolupracujících výrobců v Unii nesouhlasila s výběrem vzorku společnost, která požadovala omezení definice výrobku (viz (16). a (17). bod odůvodnění). Tento výrobce kritizoval zejména skutečnost, že vzorek zahrnuje pouze společnosti, které působí na „trhu hotových výrobků“ i „trhu výchozího materiálu“, a rovněž skutečnost, že se vzorek skládá pouze ze žádajících společností. Znovu se uvádí, že dotyčná společnost nakupuje výchozí materiál z ČLR i od výrobního odvětví Unie. Výrobce však neprokázal, že skutečně existují takovéto dva zvláštní trhy. Výrobce mimoto představoval méně než 2 % celkové výroby v Unii během období šetření, zatímco zmíněné dvě skupiny společnosti byly vybrány na základě objektivních kritérií, jak bylo popsáno v (7). a (8). bodě odůvodnění.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných od výboru na obranu, který zastupoval žadatele (viz (2). bod odůvodnění), a údajů o objemu dovozu na trh Unie, které byly získány od Eurostatu. Posledně uvedené údaje bylo nutno s ohledem na dovoz z Jižní Afriky a Japonska pro některá období mírně opravit, jelikož tyto údaje zahrnovaly určitá narušení vyplývající z nesprávného vykazování údajů.
(65)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření významně poklesla o 35 %. Mezi rokem 2006 a 2007 však spotřeba mírně vzrostla a nejvyšší hodnoty dosáhla v roce 2007, načež každý rok až do období šetření trvale klesala.
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Index
100
116
101
78
65
(66)
Posuzované období se skutečně vyznačuje značnými výkyvy na trhu, které byly způsobeny především obrovskou nestálostí poptávky po trubkách a dutých profilech z nerezavějící oceli. Rok 2007 a rovněž první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu. Na poptávku však měla velký dopad hospodářská krize. Tento dopad začal být patrný v posledním čtvrtletí roku 2008, v průběhu roku 2009 zesílil a pokračoval i v prvním pololetí roku 2010, ovlivnil tudíž rovněž celé období šetření. To se vše náležitě projevuje v tendenci ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, načež se každoročně snižovala.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(67)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trh Unie v posuzovaném období vzrostl. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 14 %. Mezi rokem 2006 a 2007 se dovoz z ČLR téměř zdvojnásobil, zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se každoročně snižoval, což bylo do velké míry zapříčiněno poklesem spotřeby (jelikož podíl na trhu byl mezi rokem 2008 a obdobím šetření stálý - viz (68). bod odůvodnění).
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR (objemy)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Index
100
194
182
123
114
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(68)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil a vzrostl o 76 %, tj. o 7,9 procentního bodu. K tomuto nárůstu podílu na trhu došlo především mezi rokem 2006 a 2007, poté si dovoz z ČLR udržoval vysokou úroveň.
Tabulka č. 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Index
100
167
180
158
176
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(69)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR na evropskou hranici před proclením, a to podle údajů Eurostatu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR až do roku 2008 zvyšovala, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla.
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (v EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Index
100
118
126
100
91
b) Cenové podbízení
(70)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve vnímání jakosti výrobků, úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(71)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že se v období šetření dotčený výrobek dovezený z ČLR prodával v Unii za ceny, které byly o 21 % až 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají všech výrobců v Unii a zbývající ukazatele se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pokud jde o ukazatele založené na údajích od výrobců zařazených do vzorku, vzhledem ke skutečnosti, že se vzorek skládal pouze ze dvou skupin výrobců, nebylo možno z důvodu zachování důvěrnosti zveřejnit v příslušných níže uvedených tabulkách skutečné souhrnné údaje; místo toho jsou uvedeny pouze indexy s cílem ukázat u těchto ukazatelů tendence.
4.2. Výroba
(73)
Objem výroby v Unii se mezi rokem 2006 a 2008 zvýšil, mezi rokem 2008 a obdobím šetření však prudce klesl. Tento významný pokles výroby byl zapříčiněn jak zmenšením trhu, tak i rostoucím tlakem ze strany dumpingového dovozu.
Tabulka č. 5
Výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba (index)
100
107
121
84
66
4.3. Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období poměrně stálá. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se však míra využití kapacity snížila o 35 %. V období šetření se využití kapacity snížilo na úroveň o něco málo vyšší, než je polovina úrovně, jíž bylo dosaženo v roce 2008.
Tabulka č. 6
Výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Kapacita (index)
100
98
101
102
101
Využití kapacity (index)
100
109
120
82
65
4.4. Zásoby
(75)
Níže uvedená tabulka udává, že se konečný stav zásob nejprve až do roku 2008, kdy výroba v Unii dosáhla svého vrcholu, zvyšoval, poté však začal kvůli omezeným úrovním výrobní činnosti klesat.
Tabulka č. 7
Zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (index)
100
124
168
138
118
4.5. Objemy prodeje v Unii (celé výrobní odvětví Unie)
(76)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU se celkově snížil o 39 %, zatímco čínský vývoz ve stejném období vzrostl o 14 %, jak je uvedeno v (68). bodě odůvodnění. Objemy prodeje výrobního odvětví Unie v Unii se vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodej v Unii (objemy)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v Unii (v t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Index
100
110
96
76
61
4.6. Podíl na trhu (celé výrobní odvětví Unie)
(77)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2006 a 2007 snížil o 3,4 procentního bodu a ve zbývající části posuzovaného období byl poměrně stálý s malým dočasným zvýšením v roce 2009. Výrobní odvětví Unie přišlo celkově o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu, přičemž (jak je uvedeno v tabulce č. 3) podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka č. 9
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Index
100
95
95
98
94
4.7. Prodejní ceny
(78)
Co se týká průměrných prodejních cen, níže uvedená tabulka ukazuje, že v roce 2007 výrobní odvětví Unie zvýšilo své prodejní ceny, načež je každoročně až do období šetření postupně snižovalo, a ceny dosáhly nižší úrovně než v roce 2006. Vývoj prodejních cen a jejich velká nestálost byly částečně zapříčiněny velkými výkyvy v nákladech na suroviny.
Tabulka č. 10
Prodej v Unii (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (index)
100
135
126
100
92
4.8. Zaměstnanost
(79)
Úroveň zaměstnanosti sledovala do značné míry vývoj objemů výroby (viz tabulka č. 5), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se snažilo přizpůsobit pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu spíše zkrácením pracovní doby než snižováním počtu pracovníků. Tabulka níže proto udává úroveň zaměstnanosti v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 11 procentních bodů, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření následoval pokles o 19 procentních bodů. Celkově se zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku v posuzovaném období snížila o 8 %.
Tabulka č. 11
Zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (index)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivita
(80)
Navzdory výše uvedeným snahám výrobního odvětví Unie se výroba výrobců v Unii připadající na ekvivalent plného pracovního úvazku značně snížila, a to celkem o 29 %. Vážné dopady dumpingového dovozu z ČLR v době hroutící se tržní poptávky znemožnily výrobnímu odvětví Unie udržet dosavadní úrovně produktivity.
Tabulka č. 12
Produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby na ekvivalent plného pracovního úvazku (index)
100
102
109
88
71
4.10. Mzdové náklady
(81)
V posuzovaném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvládnout vývoj mzdových nákladů. Níže uvedená tabulka ukazuje, že se průměrné roční mzdové náklady v roce 2007 a 2008 mírně zvýšily, v roce 2009 a v období šetření se však snížily. Za celé období klesly jednotkové mzdové náklady o 2 %. Tento pokles by byl výraznější, pokud by byly z výše uvedené tendence vyloučeny částky odstupného.
Tabulka č. 13
Mzdové náklady
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (index)
100
103
109
100
98
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(82)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjelo takto:
Tabulka č. 14
Ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čistý zisk(index)
100
202
89
- 147
- 188
Návratnost investic (index)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, a to kvůli mimořádným tržním podmínkám, z nichž měli prospěch všichni účastníci na trhu. Průměrná ziskovost se od roku 2007 značně zhoršovala a zisky se v roce 2009 a v období šetření přeměnily na významné ztráty.
(84)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, zdá se, že tento ukazatel sledoval stejnou tendenci jako ziskovost.
4.12. Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti se vyvíjel následovně (vzhledem k záporné částce v roce 2006 se u této tabulky za referenční rok pro údaj o vývoji peněžního toku výjimečně pokládal rok 2007):
Tabulka č. 15
Peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok (index)
Záporný
100
685
175
53
(86)
Výše uvedená tabulka prokazuje, že peněžní tok výrobního odvětví Unie dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2008, poté se až do konce posuzovaného období snižoval a v období šetření dosáhl poměrně nízké úrovně.
4.13. Investice
(87)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
Investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čisté investice (index)
100
192
406
286
183
(88)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, výrobci v Unii se navzdory své nejisté finanční situaci v roce 2009 a v období šetření rozhodli pokračovat v investicích. Důvodem je to, že i) tento typ výrobního odvětví obvykle vyžaduje určité víceleté investice, které je nutno uskutečnit bez ohledu na tržní situaci, a ii) v tomto odvětví je častá modernizace strojního zařízení předpokladem pro výrobu většího množství výrobků vyšší hodnoty (ve snaze o zachování konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobcům).
4.14. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(89)
Dumpingová rozpětí u dovozu z ČLR uvedená v (57). bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5. Závěr ohledně újmy
(90)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(91)
Zároveň byly ceny trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovezených z ČLR během období šetření o 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz (71). bod odůvodnění).
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(94)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 14 %, a to na trhu, který se zmenšil o 35 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie o 76 %, a to z10,5 % na 18,4 %.
(95)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie přišlo o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a kvůli cenovému tlaku, který v na trhu Unie vyvíjel levný dumpingový dovoz, jeho prodejní ceny klesly o 8 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout v přijatelné míře vyšší výrobní náklady do prodejních cen, což v období šetření vedlo k záporným úrovním ziskovosti.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný názor, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
(97)
V posuzovaném období byl dovoz z ostatních třetích zemí omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 4,3 procentního bodu, z 26,8 % na 22,5 %.
(98)
Druhým největším zdrojem dovozu v období šetření bylo Japonsko a Ukrajina. Každá z obou zemí měla podíl na trhu ve výši 5,2 %. Indie měla v období šetření 3,0% podíl na trhu, zatímco dovoz z USA měl podíl na trhu ve výši 2,7 %. Následující tabulka udává vývoj objemu a cen dovozu a jeho podílů na trhu pro čtyři největší země po ČLR, z nichž pocházel dovoz, a pro zbývající dovoz z ostatních třetích zemí, a to podle údajů Eurostatu. Jak již bylo uvedeno v (64). bodě odůvodnění, údaje Eurostatu pro japonský dovoz vyžadovaly malé úpravy s cílem vyloučit narušení vyplývající z nesprávného vykázání obchodů.
Tabulka č. 17
Dovoz z ostatních zemí
Země
2006
2007
2008
2009
OŠ
Japonsko
Objemy (v t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Podíl na trhu (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajina
Objemy (v t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Podíl na trhu (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indie
Objemy (v t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Podíl na trhu (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Průměrná cena (v EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Objemy (v t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Podíl na trhu (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Průměrná cena (v EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Ostatní země
Objemy (v t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Podíl na trhu (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Průměrná cena (v EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objemy (v t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Podíl na trhu (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Průměrná cena (v EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Jak je uvedeno v předchozí tabulce, během posuzovaného období zvýšilo Japonsko mírně svůj podíl na trhu o 0,8 procentního bodu z 4,4 % na 5,2 %. Zdá se však, že ceny japonského dovozu jsou mnohem srovnatelnější s cenami Unie než ceny dovozu z ČLR. Co je nejdůležitější, v období šetření byly ceny japonského dovozu podstatně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(100)
Dovoz z USA se v posuzovaném období (vyjma roku 2007) uskutečňoval za ceny podstatně vyšší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny a Indie, ačkoli byly průměrné ceny dovozu z těchto zemí celkově nižší než ceny v Unii, obě země si zachovávaly poměrně stálý podíl na trhu Unie: během posuzovaného období se podíl Ukrajiny snížil z 5,9 % na 5,2 %, zatímco podíl Indie vzrostl z 2,8 % na 3,0 %.
(101)
Závěrem se uvádí, že se podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR v posuzovaném období snížil o 4,3 procentního bodu (z 26,8 % na 22,5 %). Průměrná cena dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR se v posuzovaném období celkově zvýšila o 34 % (z 5 586 EUR na 7 484 EUR za tunu), což je v ostrém protikladu k 9% poklesu již velmi nízkých cen čínského dovozu a 8% snížení průměrných prodejních cen v Unii.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí kromě ČLR přispěl k újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
3.2. Dopady výkyvů na trhu a hospodářské krize
(103)
Zatímco rok 2007 a první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu pro trubky a duté profily z nerezavějící oceli, měla rovněž na toto odvětví nakonec velký dopad finanční a hospodářská krize. Hospodářský pokles začal v posledním čtvrtletí roku 2008, pokračoval během celého roku 2009 a ovlivnil i první pololetí roku 2010, tj. celé období šetření. To vše se projevilo v tendencích ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007 a poté se každoročně snižovala (viz tabulka č. 1).
(104)
Výše uvedené snížení spotřeby vyplývající z hospodářského poklesu mělo nepochybně dopad rovněž na situaci výrobního odvětví Unie. Je však nutno uvést, že tento nepříznivý dopad vážně zhoršil dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze proto hospodářský pokles pokládat za činitele, který v období šetření přispěl k újmě, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na trh Unie. Pokud by neexistovala takováto nekalá hospodářská soutěž ze strany ČLR a tlak na objem a ceny, který dovoz z ČLR vyvíjel na výrobce v Unii, mohli by výrobci v Unii udržet své prodejní ceny a ziskovost na relativně přijatelných úrovních i v případě klesající poptávky.
(105)
Lze mít za to, že dopad dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly během období šetření značně nižší než prodejní ceny v Unii, způsoboval ještě větší újmu v době hospodářské krize, kdy byl na objemy prodeje a ceny každopádně již vyvíjen tlak kvůli nižší spotřebě.
(106)
Vzhledem k výše popsaným okolnostem nelze hospodářský pokles považovat za možného činitele, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(107)
Pokud jde o vývoj vývozu výrobního odvětví Unie, ten se snížil méně než domácí prodej, bez ohledu na to, zda byli posuzováni všichni výrobci v Unii, či pouze výrobci zařazení do vzorku. Co se týká vývoje objemu vývozu, v posuzovaném období bylo možno u výrobního odvětví Unie zjistit tuto tendenci:
Tabulka č. 18
Výrobní odvětví Unie - prodej na vývoz (v t) odběratelům, kteří nejsou ve spojení
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
99
108
88
64
(108)
Je nutno uvést, že se vývoz výrobního odvětví Unie snižoval pomalejším tempem než jeho prodej na trhu Unie. To může znamenat, že tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR je na trhu Unie obzvláště silný. Vzhledem k tomuto náznaku, jakož i značnému podílu vývozu na celkovém prodeji, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie (během posuzovaného období trvale mezi 39 % a 45 %), lze jistě vyloučit případnou nedostatečnou konkurenceschopnost výrobců v Unii na světovém trhu.
3.4. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(109)
Velká nestálost cen legované oceli, jakož i celkový vývoj tržní poptávky vedly k značným výkyvům v nákladech na hlavní suroviny při výrobě výrobku, jenž je předmětem šetření. Průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 19
Výrobní odvětví Unie - výrobní náklady (v EUR/t)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
120
119
124
118
(110)
Jak již bylo uvedeno v (78). bodě odůvodnění, trh ČLR s hlavními surovinami je vysoce narušený. Kvůli tomuto narušení mohou vyvážející výrobci v ČLR zřejmě uskutečňovat vývoz dotčeného výrobku na trh Unie za ceny, které jsou pravděpodobně méně pružné vůči cenám surovin, což má za následek ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny na trhu Unie. Jinými slovy, kvůli narušení na čínském trhu surovin mají výrobci trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v ČLR oproti výrobnímu odvětví Unie nepřiměřenou konkurenční výhodu. Toto narušení přispělo k tomu, že čínští výrobci mohli zachovat nízkou úroveň cen dumpingového dovozu z ČLR.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(111)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv bylo výrobní odvětví Unie schopno určitou dobu nepříznivé dopady tohoto tlaku vyrovnávat díky výjimečně příznivým tržním podmínkám v roce 2007 a 2008, v době, kdy hospodářská krize významně snížila úroveň poptávky, to již nebylo možné.
(112)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a jiné činitele, včetně činitelů souvisejících s narušením na čínském trhu surovin, byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(113)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které měly vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(114)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise ověřila, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti existují důvody, které by mohly vést Komisi k jednoznačnému závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem posoudila Komise v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení pravděpodobný dopad případných opatření na všechny zúčastněné strany a rovněž možné důsledky nepřijetí opatření.
(115)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Ve stanovených lhůtách na dotazník nakonec odpověděli dva dovozci a jeden uživatel.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jeden výrobce v Unii vznesl vůči uložení antidumpingových opatření námitky, jelikož tato společnost částečně pořizuje neopracované duté prvky z nerezavějící oceli z ČLR za účelem jejich dalšího zpracování na hotové duté profily. Tento výrobce však představuje méně než 2 % celkové výroby v Unii.
(117)
Připomíná se, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu a rovněž finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(118)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(119)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. V takovém případě by výrobní odvětví Unie přišlo o další podíl na trhu, jelikož by nebylo schopno sledovat tržní ceny stanovené dumpingovým dovozem z ČLR. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(120)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(121)
Jak bylo uvedeno výše, u dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepoužil výběr vzorku, jelikož při šetření plně spolupracovali a odpovědi na dotazník poskytli pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(122)
Dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci však představoval poměrně malou část celkového dovozu z ČLR v období šetření (mnohem méně než 10 %). Vzhledem k vysokým maržím, kterých dovozci v období šetření dosáhli při dalším prodeji dotčeného výrobku, lze předpokládat, že by uložení antidumpingových cel mohlo mít u těchto dovozců za následek nižší úrovně ziskovosti. Žádný z dovozců však nepředložil tvrzení, podle nichž by uložení antidumpingových cel bylo v rozporu s jejich zájmem. Jelikož oba dovozci uskutečňují další prodej trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, které nepocházejí z Číny (včetně trubek a dutých profilů pocházejících z Unie), mohou se rozhodnout, že nákupy přesunou na jiné než čínské dodavatele, kterých se cla netýkají.
(123)
Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významné nepříznivé dopady.
3. Zájem uživatelů
(124)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, jichž se týká toto řízení, se používají ve velké řadě aplikací (viz (17). bod odůvodnění). Navzdory této skutečnosti byla spolupráce navázána pouze s jedním uživatelem, který duté profily z nerezavějící oceli používá při výrobě žebrových chladičů vzduchu a vzduchem chlazených kondenzátorů a na nějž připadalo méně než 1 % celkového čínského dovozu v období šetření. Lze však vyvodit předběžný závěr, že velmi omezená spolupráce ze strany uživatelů naznačuje, že celkově bude dopad na ziskovost a hospodářskou situaci uživatelského výrobního odvětví poměrně omezený.
(125)
Podle odpovědi tohoto uživatele na dotazník se zdá, že společnost nebude antidumpingovými opatřeními vážně dotčena, a to ani v případě divize, která používá duté profily z nerezavějící oceli. Při porovnání hodnoty dovozu dotčeného výrobku s obratem divize, která používá dovážené zboží, lze dopad považovat za nevýznamný.
(126)
Vzhledem k údajům tohoto uživatele však nelze vyloučit, že by určití uživatelé, kteří používají větší množství trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, mohli být antidumpingovými opatřeními nepříznivě dotčeni.
(127)
Z informací, které poskytl jediný spolupracující uživatel, nelze vzhledem k omezené reprezentativnosti a široké škále aplikací odhadnout celkovou zaměstnanost v celém uživatelském výrobním odvětví v Unii.
(128)
Je nutno rovněž uvést, že není pravděpodobné, že by úroveň opatření znemožnila další dodávky čínského dovozu na trh Unie, a to i za vyšší ceny nezpůsobující újmu. Volná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a rovněž jiné zdroje dovozu z různých jiných třetích zemí mimoto naznačují, že bezpečnost dodávek trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na trh Unie není ohrožena.
(129)
Kromě toho je navzdory minulým potížím výrobní odvětví Unie i nadále největším dodavatelem uživatelského výrobního odvětví v Unii. Pokud by opatření nebyla uložena a finanční situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala, byla by ohrožena jeho existence, což by znamenalo ohrožení dodávek rovněž pro uživatele v Unii.
(130)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(131)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci prostřednictvím vyššího objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, tyto nepříznivé účinky budou pravděpodobně vyrovnány očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Prozatímní opatření vztahující se na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena ve výši, která postačuje k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala újmu, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(135)
Výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se při stanovení úrovně pro odstranění újmy měl použít cílový zisk ve výši 12 %. Důkazy, které byly až dosud předloženy, však neprokazují, že by v běžných tržních podmínkách bylo možno dosáhnout této ziskovosti. Ani ve výjimečně příznivém roce 2007 se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo dosáhnout tak vysoké úrovně ziskovosti. Na základě údajů získaných v průběhu šetření se předběžně usuzovalo, že ke stanovení úrovně pro odstranění újmy je vhodný zisk ve výši 5 %.
(136)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(137)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, což je ve všech případech rozpětí újmy.
(139)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců je sazba pro všechny ostatní společnosti stanovena na úrovni sazby pro spolupracující společnost zařazenou ve vzorku s nejvyšší sazbou. Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. Na základě těchto skutečností navrhované celní sazby činí:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
(140)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na„všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(142)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(143)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
B121
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2011.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 627/2011
av den 27 juni 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 30 september 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 augusti 2010 av Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad unionsindustrins intresseorganisation) såsom företrädare för två grupper av unionstillverkare (nedan kallade klagandena) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare samt deras intresseorganisationer om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i USA eftersom detta land ansågs som ett möjligt jämförbart land. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda till detta gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, icke-närstående importörer och unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada skulle kunna komma att genomföras, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2009-30 juni 2010) som angavs i tillkännagivandet om inledande. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.
a) Stickprovsförfarande avseende kinesiska exporterande tillverkare
(6)
Av de 31 kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre (grupper av) företag som enligt uppgifter från Eurostat svarade för 25 % av den samlade importen under undersökningsperioden och mer än 38 % av de samarbetsvilliga exportörernas samlade volym under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända.
b) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(7)
Av de 21 unionstillverkare som kommissionen kontaktade lämnade elva de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av uppgifterna från dessa samarbetsvilliga unionstillverkare gjorde kommissionen ett urval bestående av två grupper som företrädde fem unionstillverkare. Urvalet grundades på försäljningsvolym och produktion. De unionstillverkare som valdes ut svarade för 48 % av unionstillverkarnas totala försäljning inom EU, och för 80 % av försäljningen från de tillverkare som gav sig till känna.
(8)
Av de 62 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och frågeformulär sändes ut till alla dessa företag. I slutändan besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen.
c) Svar på frågeformulär och kontroller
(9)
För att de utvalda exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla grupper av exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.
(10)
Tre (grupper av) företag ansökte om individuell undersökning. Det skulle i det preliminära skedet ha varit orimligt att pröva dessa ansökningar inom tidsfristen. Ett beslut om huruvida något av dessa företag kommer att beviljas individuell undersökning kommer därför att fattas i det slutgiltiga skedet.
(11)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda utvalda exporterande tillverkarna i Kina och de utvalda unionstillverkarna om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status.
(12)
Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare, från två icke-närstående importörer och från en användare.
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City och dess närstående företag: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai, Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen, Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen.
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai och dess närstående företag: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai, Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing.
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters, Mülheim an der Ruhr, Tyskland.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland, Remscheid, Tyskland.
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania.
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas.
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Undersökningsperiod
(14)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(15)
Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är vissa sömlösa rör av rostfritt stål, andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (nedan kallad den berörda produkten). Detta inbegriper hålade rörämnen, varmbearbetade produkter och kallbearbetade produkter.
(16)
Normalt används solida rörämnen av rostfritt stål (”billets”) som råvara vid tillverkningen. I det första tillverkningssteget framställs hålade rörämnen genom antingen strängpressning eller varmvalsning. Därefter kan det hålade rörämnet först varmbearbetas för att framställa ett varmbearbetat rör och ytterligare bearbetas genom kallpressning (stegvalsningsprocess) eller kallvalsning, för att framställa ett kallbearbetat rör. Alla typer av produkter (hålade rörämnen, varmbearbetade och kallbearbetade rör) har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden.
(17)
Sömlösa rör av rostfritt stål används framför allt inom följande industrier: den kemiska och petrokemiska industrin, produktion av gödselmedel, energiproduktion, bygg- och anläggningsverksamhet, farmakologi och medicinteknik, bioteknik, vattenbehandling och avfallsförbränning, utvinning och produktion av olja och gas, livsmedelsproduktion.
(18)
En unionstillverkare, som ytterligare bearbetar rör av rostfritt stål, hävdade att om åtgärder infördes borde KN-nummer 7304 49 10 undantas från produktdefinitionen eftersom detta omfattar hålade rörämnen som endast används för ytterligare bearbetning. Undersökningen visade emellertid att denna unionstillverkares leverantörer i både unionen och Kina deklarerade de varor som såldes till denna tillverkare som varmbearbetade eller kallbearbetade produkter.
(19)
Faktum är att deklarationen av dessa produkter som ”hålade rörämnen, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek” avser varor som inte nödvändigtvis har andra fysiska egenskaper, utan endast ett annat användningsområde. Därför drogs preliminärt slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta ”hålade rörämnen” från produktdefinitionen.
2. Likadan produkt
(20)
Den berörda produkten och vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs på hemmamarknaden i Kina liksom vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs i unionen av unionsindustrins konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(21)
Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla samtliga av kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(22)
Kriterierna är i korthet följande:
1.
Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(23)
I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande (grupper av) tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.
(24)
Undersökningen visade att ingen av de utvalda exporterande (grupperna av) tillverkarna i Kina uppfyllde kraven i de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen och kan därför inte beviljas marknadsekonomisk status.
(25)
Inget av företagen uppfyllde det första kriteriet på grund av statligt inflytande i beslut som rör inköp av de huvudsakliga råvarorna (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång). Dessa råvaror står för betydligt mer än 50 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål). Följaktligen är dessa råvaror den överlägset största insatsvaran i produktionen av den berörda produkten.
(26)
Den kinesiska staten spelar en betydande roll i samband med prissättningen av råvaror för sömlösa rör av rostfritt stål och utövar ständigt sitt inflytande på marknaden genom följande verktyg: exportskatt och ingen momsrabatt. För det första omfattas de huvudsakliga råvarorna vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål sedan den 1 januari 2008 av en exportskatt på 15 %. För det andra återbetalar inte staten mervärdesskatten vid export av dessa råvaror.
(27)
Företagen i urvalet köper de huvudsakliga råvaror de använder vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål på den kinesiska hemmamarknaden. Undersökningen visade att i genomsnitt och beroende på stålets kvalitet är priserna på råvarorna omkring 30 % lägre på den kinesiska hemmamarknaden än på världsmarknaderna (USA eller EU).
(28)
Med tanke på att Kina måste importera huvuddelen av sin järnmalm till internationella marknadspriser står det klart att landet inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara de låga priserna på de huvudsakliga råvarorna på den inhemska kinesiska marknaden. Dessutom har olika studier under flera år pekat på ett större statligt inflytande inom denna sektor (3). I dessa rapporter anges att den kinesiska staten har identifierat 15 ”strategiska" industrier och sju s.k. pelarindustrier. Grundläggande konsumenter av specialstål i senare led tillhör de sju s.k. pelarindustrierna som den kinesiska staten stöder genom sin industripolitik (4). De negativa verkningarna av exportskatter och delvis momsrabatt har också understrukits i Världshandelsorganisationens (WTO:s) handelspolitiska granskningar av Kinas handelspolitik och handelsförfaranden (5).
(29)
Som anges i WTO:s handelspolitiska granskningar är exportskatter och momsrabatter handelspolitiska verktyg vars användning minskar exportvolymerna av de råvaror som berörs, styr om leveranserna till hemmamarknaden och leder till ett nedåtriktat tryck på de inhemska priserna på dessa produkter (6). Den aktuella undersökningen visade faktiskt på en betydande skillnad mellan inhemska priser och världsmarknadspriser. En sådan skillnad utgör ett underförstått stöd till inhemska industrier i senare led och ger dem därmed en konkurrensfördel. Detta argument förstärks ytterligare av att det inte tas ut någon exportskatt på den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål), som dessutom gynnas av en momsrabatt.
(30)
Genom att fastställa att exportskatter och momsrabatter används på olika sätt på industrier i både tidigare och senare led visar den aktuella undersökningen på ett statligt inflytande, som man kan sluta sig till genom den betydande prisskillnaden mellan råvarorna till rostfritt stål (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång) på den kinesiska marknaden respektive världsmarknaderna.
(31)
Denna skillnad mellan priserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna borde, i avsaknad av statligt inflytande, göra de inhemska tillverkarna av ovannämnda råvaror benägna att exportera sina produkter till högprismarknader för att öka sina vinster. Den kinesiska tullstatistiken bekräftar samtidigt att det knappt förekommer någon export av solida rörämnen av rostfritt stål från Kina till resten av världen. Under 2009 uppgick exporten av rostfritt stål i form av göt och andra obearbetade former av rostfritt stål till mindre än 2 ton och under 2010 till mindre än 5 ton. Detta är ett ytterligare argument som visar på statligt inflytande på råvarumarknaden.
(32)
Denna kinesiska praxis ska betraktas som en underliggande faktor för statligt inflytande över företagens beslut om råvaror. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och ingen återbetalning av mervärdesskatt för export av råvaror har i princip lett till en situation där de kinesiska råvarupriserna fortsätter att avgöras av statliga ingripanden och kommer, med all sannolikhet, att även i framtiden utgöra ett stöd till kinesiska tillverkare av sömlösa rör av rostfritt stål.
(33)
När det gäller det första kriteriet inkluderade ett av företagen dessutom inte två närstående råvaruleverantörer i sina stickprovsuppgifter eller i sin ansökan om marknadsekonomisk status. Företaget hävdade att dessa leverantörer endast levererar små mängder och att det faktum att de inte rapporterades därför inte kunde eller skulle ha haft någon betydande inverkan på undersökningsresultatet. Det ska noteras att för det första måste kommissionen få en fullständig bild av alla företagen i en grupp som är verksamma med tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten, oavsett företagens storlek eller storleken på deras försäljning av den berörda produkten. Vidare kan noteras att leveranser av råvaror är relativt splittrade och fördelade på flera små leverantörer. Kommissionen drog därför slutsatsen att företaget, bortsett från snedvridningen av viktiga insatsvaror enligt ovan, inte lyckades bevisa att det fattade sina beslut som svar på marknadssignaler, utan ett större statligt inflytande, och att kostnaderna återspeglade marknadsvärden.
(34)
Förutom det första kriteriet kunde några företag inte heller visa att de uppfyllde det andra respektive tredje kriteriet. Två företag kunde inte visa att de hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. För ett företag återspeglades avvikelser i redovisningsuppgifterna inte i revisionsrapporten. Ett annat företag kunde inte lägga fram räkenskaper för vissa av sina verksamhetsår.
(35)
Slutligen erhöll ett företag lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser, betydligt under marknadsränta. Detta visar att tillverkningskostnader och den ekonomiska situationen är föremål för betydande snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet.
(36)
Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och tre utvalda exporterande (grupper av) berörda tillverkare.
(37)
Ett företag hävdade att kommissionens beslut att inte bevilja marknadsekonomisk status påverkades och därmed snedvreds av beräkningen av dumpningsmarginalen. I detta avseende ska det konstateras att beslutet om marknadsekonomisk status föregår alla dumpningsberäkningar och att varje kontroll som utfördes uteslutande rörde uppgifter som hade samband med beslutet om marknadsekonomisk status. Påståendet saknar därför grund.
(38)
Ett företag hävdade att det inte behövde lämna in ansökningar om marknadsekonomisk status för närstående råvaruleverantörer. Detta argument måste avvisas. I tillkännagivandet om inledande anges tydligt att namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknaden eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten måste lämnas till kommissionen.
(39)
Företaget hävdade vidare att snedvridningen på råvarumarknaden inte var betydande eftersom 17,5 % av råvarorna importeras från icke-närstående internationella leverantörer och resten huvudsakligen köps från närstående företag. Den information som kommissionen har tillgång till visar att omkring 30 % av råvarorna köps lokalt och att resten huvudsakligen importeras från närstående leverantörer. I detta sammanhang ska det noteras att internpriser från närstående leverantörer normalt inte betraktas som tillförlitlig information. Dessutom är totalt sett de inköpspriser som företaget betalar för råvaror från oberoende leverantörer betydligt lägre än de priser i EU eller i USA som de andra undersökta exporterande tillverkarna betalar. Påståendet avvisas därför.
(40)
Ett företag bestred kommissionens beräkning av prisskillnaden mellan råvarupriserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna. Efter att ha kontrollerat detta bekräftar kommissionen sin beräkning, Företaget tog bland annat inte hänsyn till det legeringspåslag som leverantörerna i USA och EU tillämpar. Detta påstående avvisas därför.
(41)
Ett företag hävdade vidare att avvikelserna mellan deklarationen av inkomstskatt och räkenskaperna var normala, inte stora och att det därför inte fanns någon anledning att lämna förklaringar till detta i noterna till räkenskaperna. Detta borde därför inte ha påverkat kommissionens beslut. Det kan konstateras att avvikelserna avseende den årliga vinsten uppgår till närmare 30 miljoner renminbin och borde därför ha betraktats som betydande och följaktligen ha förklarats i noterna till räkenskaperna.
(42)
Ett annat påstående rörde en påstådd överträdelse av WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och EU:s grundläggande antidumpningsförordning (7). Företaget hävdade att kommissionen, genom att avvisa en ansökan om marknadsekonomisk status med motiveringen att företag kanske erhåller subventioner, straffar exportörer för subventioner som ansetts rättsstridiga utan styrkande underlag. Detta argument måste avvisas. Ansökningarna om marknadsekonomisk status har inte avvisats på grundval av eventuella subventioner utan på särskilda grunder som fastställs i skälen ovan samt i de detaljerade handlingarna med slutliga uppgifter om marknadsekonomisk status som skickats till parterna. Det främsta skälet till att ansökan om marknadsekonomisk status avvisades var den snedvridning som uppstått på råvarumarknaden. Dessutom bör det understrykas att det faktum att företag erhöll lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser betydande under marknadsränta är en tydlig följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
(43)
Sammanfattningsvis föranledde ingen av de synpunkter som mottogs någon ändring av beslutet när det gällde marknadsekonomisk status.
2. Individuell behandling
(44)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(45)
De tre ovan nämnda utvalda (grupper av) företag som inte beviljades marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling. Det konstaterades preliminärt att alla dessa tre utvalda (grupper av) företag uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen och därmed kunde beviljas individuell behandling.
3. Normalvärde
a) Jämförbart land
(46)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.
(47)
I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina. En part ansåg att Indien var en bättre jämförbar marknad till följd av en liknande utvecklingsnivå som Kina. Kommissionen fick inte till stånd något samarbete från de indiska tillverkarna. USA föreföll i ett första skede lämpligt med tanke på landets öppenhet i fråga om importkonkurrens (tulltaxa på 0 % jämfört med 10 % i Indien) och en relativt hög konkurrens på hemmamarknaden med 15-20 amerikanska tillverkare.
(48)
Svaren på frågeformulären och kontrollbesöken visade emellertid att USA inte är ett lämpligt jämförbart land. Samtliga av de samarbetsvilliga tillverkarna i USA förlitar sig på import av huvudsakliga råvaror och färdiga produkter från sina moderbolag i EU och upprätthåller en begränsad tillverkning i USA, främst för att kunna möta kundanpassade och tidskritiska order. De samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har en tillverkningsvolym som utgör en bråkdel av volymen hos deras europeiska moderbolag. Men de samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har framför allt höga bearbetningskostnader som speglar deras särskilda tillverkningssituation. Dessa kostnader bidrar till höga inhemska priser på den amerikanska marknaden.
b) Fastställande av normalvärde
(49)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet EU. Eftersom det inte, av de anledningar som anges i ovan anförda skäl, var möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priser eller det konstruerade värdet i USA, undersöktes den andra metoden. På grund av nedan anförda skäl var emellertid inte heller denna metod lämplig i det aktuella fallet. Precis som med de amerikanska inhemska försäljningspriserna, kommer även de amerikanska exportpriserna att färgas av de höga tillverkningskostnaderna och det faktum att exportvolymerna skulle vara begränsade (dvs. mindre än 2 % av den kinesiska exporten till EU). En viss del av exporten tycks dessutom gå till närstående företag och anses därmed inte tillförlitlig för fastställande av normalvärde.
(50)
Som ett alternativ till de två ovan nämnda metoderna anges det i artikel 2.7 1 i grundförordningen att normalvärdet kan fastställas på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Denna metod har använts provisoriskt i det aktuella fallet eftersom undersökningen i detta skede visade att USA inte var ett lämpligt jämförbart land.
(51)
För de produkttyper som exporterades av de utvalda kinesiska (grupperna av) exporterande tillverkare för vilka ingen försäljning gjordes av de utvalda unionstillverkarna, använde kommissionen provisoriskt priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, för de mest liknande produkttyperna med samma diameter, stålkvalitet och produkttyp (t.ex. kall- eller varmdragna).
4. Exportpris
(52)
I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
5. Jämförelse
(53)
Dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik och de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser fastställda enligt den metod som anges i skäl 50.
(54)
För att jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. Bland annat gjordes justeringar för indirekta skatter, sjöfrakts- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, garantikostnader, provisioner, kreditkostnader, bankavgifter, handelsled och, vilket beskrivs närmare i skäl 70, kvalitetsuppfattning.
6. Dumpningsmarginaler
(55)
De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
a) För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(56)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittligt normalvärde som fastställts på grundval av priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, enligt vad som närmare beskrivs i skälen 50 och 51, och varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställs ovan.
(57)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag i urvalet
Preliminär dumpningsmarginal
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) För alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(58)
Dumpningsmarginalen för de övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet, i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.
(59)
På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen preliminärt till 71,1 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
c) För alla övriga (icke-samarbetsvilliga) exporterande tillverkare
(60)
Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög (enligt Eurostat svarade de samarbetsvilliga företagen för omkring 64 % av all import under undersökningsperioden) fastställdes den landsomfattande marginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de (grupper av) tillverkare som ingick i urvalet.
(61)
På grundval av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 83,2 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.
D. SKADA
1. Tillverkningen i unionen och unionsindustrin
(62)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 21 unionstillverkare. Dessa 21 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer därför nedan att kallas för unionsindustrin.
(63)
Såsom anges i skäl 7 valdes två grupper av unionstillverkare som företrädde fem unionstillverkare, som svarar för mer än 50 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten, ut för att ingå i urvalet. Av de återstående samarbetsvilliga unionstillverkarna ifrågasattes stickprovsurvalet av det företag som begärde en begränsning av produktdefinitionen (se skälen 16 och 17). Framför allt framförde tillverkaren kritik mot att urvalet enbart omfattade företag som är verksamma på både ”marknaden för färdiga produkter” och marknaden för ”insatsmaterial”, samt mot att urvalet enbart bestod av företag för vars räkning klagomålet ingivits. Det erinras om att detta företag köper sina insatsvaror från både Kina och unionsindustrin. Tillverkaren har vidare inte lagt fram någon bevisning för att det faktiskt finns två separata marknader. Dessutom svarade tillverkaren för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning under undersökningsperioden, och slutligen valdes de två företagsgrupperna ut på grundval av de objektiva kriterier som anges i skälen 7 och 8.
2. Förbrukning i unionen
(64)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden från unionsindustrins intresseorganisation, som företräder klagandena (se skäl 2), samt uppgifter om importvolymer för unionsmarknaden från Eurostat. Uppgifterna från Eurostat krävde vissa justeringar när det gällde importen från Sydamerika och Japan under vissa perioder, eftersom de till viss del var snedvridna till följd av felaktig rapportering av uppgifter.
(65)
Förbrukningen i unionen minskade kraftigt med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Den ökade svagt mellan 2006 och 2007, toppade 2007 och minskade därefter oavbrutet varje år fram till undersökningsperioden.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
2006
2007
2008
2009
UP
Enheter (ton)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indexerat
100
116
101
78
65
(66)
Skadeundersökningsperioden kännetecknades av stora fluktuationer på marknaden, främst till följd av kraftig volatilitet i efterfrågan på rör av rostfritt stål. Under 2007 och de tre första kvartalen 2008 präglades marknaden av en mycket kraftig uppgång, innan den ekonomiska krisen började påverka efterfrågan. Denna inverkan visade sig först under sista kvartalet 2008, förvärrades under 2009 och fortsatte även under första halvåret 2010 och påverkade därmed även hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas tydligt i unionens trendmässiga förbrukning som nådde en topp 2007 för att därefter minska varje år.
3. Import från det berörda landet
3.1. Volymen av dumpad import
(67)
Importvolymen av den berörda produkten från Kina till unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från Kina med 14 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2007 fördubblades i stort sett importen från Kina, för att sedan minska varje år mellan 2007 och undersökningsperioden, främst till följd av den minskade förbrukningen (eftersom marknadsandelen förblev oförändrad mellan 2008 och undersökningsperioden - se skäl 68).
Tabell 2
Import från Kina (volym)
2006
2007
2008
2009
UP
Enheter (ton)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indexerat
100
194
182
123
114
3.2. Marknadsandel för dumpad import
(68)
Marknadsandelen för dumpad import från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden och ökade med 76 % eller 7,9 procentenheter. Denna ökning av marknadsandelar skedde framför allt mellan 2006 och 2007 för att sedan ligga kvar på en hög nivå.
Tabell 3
Import från Kina (marknadsandel)
2006
2007
2008
2009
UP
Marknadsandel (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indexerat
100
167
180
158
176
3.3. Priser
a) Prisutveckling
(69)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på dumpad import från Kina vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på import från Kina fram till 2008 och föll sedan mellan 2008 och undersökningsperioden.
Tabell 4
Import från Kina (priser)
2006
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt pris per ton (euro)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indexerat
100
118
126
100
91
b) Prisunderskridande
(70)
En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i marknadens uppfattning om produktens kvalitet, handelsled och kostnader efter importen.
(71)
Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes import av den berörda produkten med ursprung i Kina i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 21-32 %.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1. Inledande anmärkningar
(72)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De indikatorer som avser försäljning och marknadsandelar avser alla unionstillverkare. Övriga indikatorer avser de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad gäller de indikatorer som baseras på tillverkarna i urvalet är det, eftersom urvalet endast bestod av två grupper av tillverkare, av sekretesskäl inte möjligt att redovisa de faktiska aggregerade uppgifterna i tabellerna nedan. I stället anges endast indexerade uppgifter som visar på den trendmässiga utvecklingen i dessa indikatorer.
4.2. Tillverkning
(73)
Unionens tillverkningsvolym ökade mellan 2006 och 2008, men minskade kraftigt mellan 2008 och undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen av tillverkningsvolymen berodde dels på den vikande marknaden, dels på det ökade trycket från dumpad import.
Tabell 5
Tillverkning
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Tillverkning (indexerat)
100
107
121
84
66
4.3. Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(74)
Unionsindustrins tillverkningskapacitet förblev relativt stabil under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under undersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet till lite mer än hälften av nivån 2008.
Tabell 6
Tillverkningskapacitet
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Kapacitet (indexerat)
100
98
101
102
101
Kapacitetsutnyttjande (indexerat)
100
109
120
82
65
4.4. Lager
(75)
Tabellen nedan visar att nivån på utgående lager först ökade fram till 2008 då tillverkningen i unionen var som störst, och därefter började minska till följd av en minskad tillverkningsverksamhet.
Tabell 7
Lager
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Lager (indexerat)
100
124
168
138
118
4.5. Unionens försäljningsvolym (totalt för unionsindustrin)
(76)
Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden minskade totalt sett med 39 % samtidigt som den kinesiska exporten ökade med 14 % (se skäl 68). Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen utvecklades enligt följande:
Tabell 8
Unionsindustrins försäljning (volym)
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
2009
UP
Unionens försäljning (ton)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indexerat
100
110
96
76
61
4.6. Marknadsandel (totalt för unionsindustrin)
(77)
Unionsindustrins marknadsandel minskade med 3,4 procentenheter mellan 2006 och 2007 och förblev relativt stabil under resten av skadeundersökningsperioden, med en mindre tillfällig ökning 2009. Under skadeundersökningsperioden tappade unionsindustrin totalt sett 3,6 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den dumpade importen från Kina nästan fördubblades (se tabell 3).
Tabell 9
Unionsindustrins marknadsandel
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
2009
UP
Marknadsandel (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indexerat
100
95
95
98
94
4.7. Försäljningspriser
(78)
När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna framgår det av tabellen nedan att under 2007 ökade unionsindustrin sina försäljningspriser för att därefter gradvis minska dem varje år fram till undersökningsperioden, till prisnivåer under nivåerna 2006. Utvecklingen och den kraftiga volatiliteten i unionsindustrins försäljningspriser berodde delvis på att råvarukostnaderna fluktuerade våldsamt.
Tabell 10
Unionsindustrins försäljning (genomsnittliga priser)
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt pris per ton (indexerat)
100
135
126
100
92
4.8. Sysselsättning
(79)
Sysselsättningsnivån följde i stort sett utvecklingen i tillverkningsvolymerna (se tabell 5), vilket visar att unionsindustrin har försökt att rationalisera sina tillverkningskostnader när det varit nödvändigt. Unionsindustrin försökte anpassa sin arbetsstyrka efter de försämrade marknadsvillkoren genom att minska arbetstiden snarare än att minska antalet anställda. Tabellen nedan visar därför sysselsättningsnivån i heltidsekvivalenter. Sysselsättningen uttryckt i heltidsekvivalenter inom unionsindustrin ökade med 11 procentenheter mellan 2006 och 2008, följt av en minskning med 19 procentenheter från 2008 till undersökningsperioden. Överlag minskade antalet heltidsekvivalenter med 8 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 11
Sysselsättning
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Sysselsättning i heltidsekvivalenter (indexerat)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivitet
(80)
Trots de åtgärder som vidtogs av unionsindustrin (se ovan) föll produktiviteten per heltidsekvivalent inom unionsindustrin kraftigt med totalt 29 %. Den kraftiga inverkan av den dumpade kinesiska importen under perioden med en vikande efterfrågan på marknaden hindrade unionsindustrin från att upprätthålla sina produktivitetsnivåer.
Tabell 12
Produktivitet
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Tillverkningsvolym per heltidsekvivalent (indexerat)
100
102
109
88
71
4.10. Arbetskraftskostnader
(81)
Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årliga arbetskraftskostnaden ökade något under 2007 och 2008, men minskade under 2009 och undersökningsperioden. Under perioden som helhet minskade enhetsarbetskostnaden med 2 %. Denna minskning skulle emellertid ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlag inte hade inbegripits i den ovan nämnda utvecklingen.
Tabell 13
Arbetskraftskostnader
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Årlig arbetskraftskostnad per anställd (indexerat)
100
103
109
100
98
4.11. Lönsamhet och räntabilitet
(82)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Unionsindustrins lönsamhetsmarginaler utvecklades därmed på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 14
Lönsamhet och räntabilitet
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Nettovinst (indexerat)
100
202
89
- 147
- 188
Lönsamhet och räntabilitet (indexerat)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Som visas i tabellen ovan toppade unionsindustrins lönsamhet 2007 till följd av de exceptionella marknadsförhållanden som gynnade alla marknadsaktörer. Den genomsnittliga lönsamheten började försämras efter 2007 och lönsamheten vände till en kraftig förlust under 2009 och undersökningsperioden.
(84)
När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar denna indikator ha följt lönsamhetstrenden.
4.12. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(85)
Kassaflödet (netto) från rörelsen utvecklades på följande sätt (med hänsyn till det negativa kassaflödet 2006 betraktades undantagsvis för denna tabell 2007 som referensår för att visa på utvecklingen i kassaflödet):
Tabell 15
Kassaflöde
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Kassaflöde (indexerat)
negativt
100
685
175
53
(86)
Tabellen ovan visar att unionsindustrins kassaflöde toppade under 2008 för att därefter minska fram till skadeundersökningsperiodens slut, och nådde en relativt låg nivå under undersökningsperioden.
4.13. Investeringar
(87)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda unionstillverkarnas investeringar på följande sätt:
Tabell 16
Investeringar
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Nettoinvesteringar (indexerat)
100
192
406
286
183
(88)
Som framgår av tabellen ovan fortsatte unionstillverkarna att trots sin bräckliga ekonomiska situation investera under 2009 och undersökningsperioden (se ovan). Anledningen till detta är att i) det normalt inom denna typ av industri krävs vissa fleråriga investeringar som måste slutföras oavsett den rådande marknadssituationen, och att ii) det i denna sektor är nödvändigt att regelbundet uppgradera maskinerna för att kunna tillverka större kvantiteter av produkter i de högre kvalitetssegmenten (som en åtgärd för att upprätthålla konkurrenskraften gentemot andra tillverkare).
4.14. Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek
(89)
Dumpningsmarginalerna för importen från Kina är mycket höga (se skäl 57). Med hänsyn till den dumpade importens volym, marknadsandel och pris kan dumpningsmarginalens inverkan anses vara betydande.
5. Slutsats om skada
(90)
Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart vikande trend.
(91)
Samtidigt underskred importen av rör av rostfritt stål från Kina unionsindustrins priser med upp till 32 % under undersökningsperioden (se skäl 71).
(92)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(93)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(94)
Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med 14 % på en marknad som krympte med 35 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 76 %, från 10,5 % till 18,4 %.
(95)
Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 3,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 8 % till följd av det pristryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till negativa lönsamhetsnivåer under undersökningsperioden.
(96)
Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Import från andra tredjeländer
(97)
Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Totalt minskade den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Kina med 4,3 procentenheter, från 26,8 % till 22,5 %.
(98)
De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Japan och Ukraina, med en marknadsandel på 5,2 % vardera. Indien hade en marknadsandel på 3,0 % medan importen från USA hade en marknadsandel på 2,7 % under undersökningsperioden. Följande tabell visar utvecklingen i fråga om importvolymer, priser och marknadsandelar för de fyra största importkällorna efter Kina och för den återstående importen från andra tredjeländer, allt enligt uppgifter från Eurostat. Såsom redan nämnts i skäl 64 var det nödvändigt att till viss del justera Eurostats uppgifter för den japanska importen för att exkludera snedvridningar till följd av felaktig rapportering av transaktioner.
Tabell 17
Import från andra länder
Land
2006
2007
2008
2009
UP
Japan
Volym (ton)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Marknadsandel (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Genomsnittligt pris (i euro)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraina
Volym (ton)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Marknadsandel (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Genomsnittligt pris (i euro)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indien
Volym (ton)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Marknadsandel (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Genomsnittligt pris (i euro)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Volym (ton)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Marknadsandel (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Genomsnittligt pris (i euro)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Andra länder
Volym (ton)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Marknadsandel (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Genomsnittligt pris (i euro)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Totalt för alla tredjeländer utom Kina
Volym (ton)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Marknadsandel (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Genomsnittligt pris (i euro)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Som framgår av ovanstående tabell ökade Japan sin marknadsandel med 0,8 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 4,4 % to 5,2 %. Priserna på den japanska importen verkar emellertid vara mycket mer jämförbara med unionspriserna än priserna på importen från Kina. Framför allt var de japanska importpriserna väsentligt högre än unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(100)
Importen från USA gjordes till priser som var väsentligt högre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden (förutom under 2007). När det gäller importen från Ukraina och Indien hade båda dessa länder en relativt stabil marknadsandel på unionsmarknaden, även om de genomsnittliga priserna från dessa länder totalt sett var lägre än unionsindustrins priser. Ukrainas marknadsandel minskade från 5,9 % till 5,2 % medan Indiens marknadsandel ökade från 2,8 % till 3,0 % under skadeundersökningsperioden.
(101)
Sammanfattningsvis minskade marknadsandelen för importen från alla tredjeländer utom Kina med 4,3 procentenheter (från 26,8 % till 22,5 %) under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade det genomsnittliga importpriset från alla tredjeländer utom Kina med 34 % under skadeundersökningsperioden (från 5 586 euro till 7 484 euro per ton) i skarp kontrast med den 9-procentiga minskningen av det redan mycket låga kinesiska importpriset och den 8-procentiga minskningen av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser.
(102)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Kina inte verkar ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
3.2. Verkningar av marknadsfluktuationer och den ekonomiska krisen
(103)
Marknaden för rör av rostfritt stål präglades av en kraftig uppgång under 2007 och de första tre kvartalen 2008 men så småningom blev verkningarna av den finansiella och ekonomiska krisen märkbara även inom denna sektor. Konjunkturnedgångens inverkan började slå igenom sista kvartalet 2008, fortsatte under hela 2009 och höll i sig även under första halvåret 2010, dvs. hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas i unionens trendmässiga förbrukning som toppade 2007 för att därefter minska år för år (se tabell 1 ovan).
(104)
Denna minskade förbrukning till följd av konjunkturnedgången påverkade förvisso utan tvekan unionsindustrins situation. Det ska emellertid påpekas att denna negativa inverkan kraftigt förvärrades av den dumpade importen från Kina, som betydligt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att konjunkturnedgången bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga verkningarna av den dumpade lågprisimporten från Kina på unionsmarknaden. Om det inte hade förekommit någon illojal konkurrens från Kina eller något tryck till följd av volymen av och priset på denna import, skulle unionstillverkarna ha kunnat upprätthålla godtagbara nivåer på försäljningspriserna och lönsamheten även i ett läge med vikande efterfrågan.
(105)
Faktum är att verkningarna av den dumpade importen från Kina som betydligt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden kan anses ha gjort ännu större skada under en period av ekonomisk kris när försäljningsvolymer och priser under alla omständigheter redan är pressade av den lägre förbrukningen.
(106)
På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin vållats och den dumpade importen från Kina.
3.3. Unionsindustrins exportresultat
(107)
När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning minskade exporten mindre än den inhemska försäljningen, oavsett om alla unionstillverkare eller endast tillverkarna i urvalet granskades. Följande trend kunde fastställas för utvecklingen i fråga om unionsindustrins exportvolym under skadeundersökningsperioden:
Tabell 18
Unionsindustrin - exportförsäljning (ton) till icke-närstående kunder
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
2009
UP
Indexerat
100
99
108
88
64
(108)
Det bör påpekas att unionsindustrins exportförsäljning krympte i en långsammare takt än industrins försäljning på unionsmarknaden. Detta kan tyda på att trycket från den dumpade importen från Kina är särskilt kraftigt på unionsmarknaden. Till följd av detta samt exportens stora andel av unionsindustrins totala försäljning (konstant mellan 39 % och 45 % under skadeundersökningsperioden) går det utan tvekan att utesluta att unionstillverkarna skulle ha en bristande konkurrenskraft på världsmarknaden.
3.4. Den kinesiska dumpade importens konkurrenskraft och unionsindustrins tillverkningskostnad
(109)
Den höga volatiliteten i priserna på legeringar samt den allmänna utvecklingen i efterfrågan på marknaden orsakade stora fluktuationer i kostnaderna för solida rörämnen av rostfritt stål, som används som huvudsaklig råvara vid tillverkningen av den berörda produkten. Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 19
Unionsindustrin - tillverkningskostnad (euro per ton)
Tillverkare i urvalet
2006
2007
2008
2009
UP
Indexerat
100
120
119
124
118
(110)
Såsom redan angetts i skäl 78 är den kinesiska marknaden för de huvudsakliga råvarorna mycket snedvriden. Till följd av denna snedvridning verkar exporterande tillverkare i Kina ha kunnat sälja den berörda produkten på export till unionsmarknaden med en prissättning som sannolikt är mindre känslig för förändringar i råvarupriserna och som leder till priser som kraftigt underskrider priserna på unionsmarknaden. Denna snedvridning på den kinesiska råvarumarknaden ger med andra ord kinesiska tillverkare av rör av rostfritt stål en orättvis konkurrensfördel jämfört med unionsindustrin. Denna snedvridning skulle ha bidragit till att kinesiska tillverkare skulle ha kunnat behålla sina låga priser på den dumpade importen från Kina.
4. Slutsats om orsakssamband
(111)
Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från Kina har ökat när det gäller kvantiteter och vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser. Även om unionsindustrin, tack vare de exceptionellt positiva förhållandena på marknaden under 2007 och 2008, under en viss tid kunde stå emot de negativa verkningarna av detta pristryck, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan.
(112)
Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från andra tredjeländer, verkningarna av den ekonomiska krisen, unionsindustrins exportresultat och andra faktorer, inklusive de som rör snedvridningarna på den kinesiska råvarumarknaden, inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden.
(113)
På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
(114)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte ligger unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.
(115)
Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Två importörer och en användare besvarade i slutändan frågeformuläret inom den fastställda tidsfristen.
1. Unionsindustrins intresse
(116)
En unionstillverkare motsatte sig införandet av antidumpningsåtgärder eftersom företaget till viss del köper hålade rörämnen från Kina i syfte att ytterligare bearbeta dem till färdiga rör. Denna tillverkare svarar emellertid för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning.
(117)
Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt.
(118)
Om åtgärder införs förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.
(119)
Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från Kina. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen.
(120)
Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.
2. Icke-närstående unionsimportörers intresse
(121)
Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på icke-närstående importörer eftersom endast två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att besvara frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten från Kina.
(122)
Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en relativt liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mycket mindre än 10 %). Med tanke på de höga marginaler som dessa importörer erhöll på återförsäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden, kan man anta att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en lägre lönsamhet för dem. Ingen av importörerna framförde emellertid några argument för att införandet av antidumpningstullar skulle strida mot deras intresse. Eftersom båda även återförsäljer rör av rostfritt stål av icke-kinesiskt ursprung (inklusive rör med ursprung i unionen), skulle de dessutom kunna koncentrera sina inköp till icke-kinesiska leverantörer, som inte påverkas av tullarna.
(123)
Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att få några betydande negativa verkningar för unionsimportörernas intresse.
3. Användarnas intresse
(124)
De sömlösa rör av rostfritt stål som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar (se skäl 17). Trots detta samarbetade endast en användare som använder rör av rostfritt stål för tillverkning av luftberörda värmeväxlare och luftkylda kondensorer, och som svarade för mindre än 1 % av den samlade kinesiska importen under undersökningsperioden. Man kan emellertid preliminärt dra slutsatsen att användarnas mycket begränsade samarbete verkar tyda på att inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation rent generellt kommer att bli relativt begränsad.
(125)
Av de svar på frågeformuläret som denna användare lämnade framgår att företaget inte kommer att påverkas allvarligt av antidumpningsåtgärder, inte ens med avseende på den företagsavdelning som använder de rostfria rören. En jämförelse mellan värdet på importen av den berörda produkten och omsättningen hos den företagsavdelning som använder de importerade varorna visar att verkningarna kan anses obetydliga.
(126)
På grundval av uppgifterna från denna användare går det emellertid inte att utesluta att vissa användarföretag som använder importerade rostfria rör från Kina i betydligt större mängder skulle kunna påverkas negativt av antidumpningsåtgärderna.
(127)
Det går inte att utifrån den information som lämnats av den enda samarbetsvilliga användaren uppskatta den totala sysselsättningen inom hela användarindustrin i unionen, till följd av företagets begränsade representativitet och den berörda produktens många tillämpningsområden.
(128)
Det bör även noteras att nivån på åtgärderna sannolikt inte kommer att förhindra att den kinesiska importen fortsätter att försörja unionsmarknaden, om än till högre icke-skadevållande priser. Dessutom talar unionsindustrins outnyttjade tillverkningskapacitet och de alternativa källorna till import från andra tredjeländer för att det inte föreligger någon risk för att försörjningstryggheten med avseende på rör av rostfritt stål till unionsmarknaden hotas.
(129)
Dessutom är unionsindustrin fortfarande, trots dess svårigheter på senare tid, den största leverantören till användarindustrin i unionen. Om åtgärder inte införs skulle, om unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare, unionsindustrins existens hotas vilket skulle medföra en risk för försörjningstryggheten för användarna i unionen.
(130)
Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse.
4. Slutsats om unionens intresse
(131)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa verkningar i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa verkningar med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer.
(132)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(133)
Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
1. Nivå för undanröjande av skada
(134)
De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på det tullbelopp som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.
(135)
Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinstmarginal på 12 % användas. Den bevisning som hittills framlagts har emellertid inte visat att en sådan lönsamhet kan uppnås under normala marknadsförhållanden. Inte ens under det exceptionella året 2007 uppnådde unionsindustrin en sådan hög lönsamhetsnivå. På grundval av de uppgifter som samlats in under undersökningen anses preliminärt att en vinstmarginal på 5 % är lämplig för att fastställa nivån för undanröjande av skada.
(136)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Detta pris räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och till det kostnadstäckande pris som man då fick fram adderade den ovan nämnda vinstmarginalen.
(137)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära nivåer för undanröjande av skada:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Företag som förtecknas i bilaga I
56,6 %
Övriga företag
71,5 %
2. Provisoriska åtgärder
(138)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är skademarginalen.
(139)
Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag till nivån för det samarbetsvilliga företaget i urvalet med den högsta nivån. För de samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilagan som inte ingår i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för förtagen i urvalet. På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till:
Företag
Preliminär tull
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Företag som förtecknas i bilaga I
56,6 %
Övriga företag
71,5 %
(140)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är därför uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.
(141)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(142)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga tillverkare inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
H. SLUTBESTÄMMELSE
(143)
Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål, andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (Taricnummer 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 och 7304900091) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Preliminär tull
Taric-tilläggsnummer
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Företag som förtecknas i bilaga I
56,6 %
B121
Övriga företag
71,5 %
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.
I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2011.