PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 2/2012
av den 4 januari 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1890/2005 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand och Vietnam. Samtidigt avslutades förfarandet om import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Malaysia och Filippinerna.
(2)
Efter en översyn som inleddes på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet den 25 augusti 2009 de ovan nämnda åtgärderna för en exporterande tillverkare i Vietnam genom förordning (EG) nr 768/2009 (3).
(3)
Den förordning som ledde till införandet av den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan kallas nedan den ursprungliga förordningen. Den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes för de berörda länderna genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
2. Begäran om översyn
(4)
Efter offentliggörande av ett tillkännagivande om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla (4) mottog kommissionen den 19 augusti 2010 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av European Industrial Fasteners Institute (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för fem unionstillverkare - Bulnava Srl, Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt Srl, Bontempi Vibo SpA och Ugivis SA - som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav.
(5)
Begäran begränsades till att gälla de antidumpningsåtgärder som införts på import med ursprung i Kina och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna). De antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Vietnam, Indonesien och Thailand omfattas därmed inte av denna översyn.
(6)
Begäran grundas på påståendet att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om de åtgärder som införts på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i de berörda länderna skulle upphöra att gälla.
3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång
(7)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn vid giltighetstiden utgång och meddelade genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 19 november 2010 (5), ett en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).
4. Undersökning
4.1 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod
(8)
Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 oktober 2009-30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(9)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som den visste var berörda och deras intresseorganisationer, samt företrädarna för de berörda länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(10)
Kommissionen gav också berörda parter möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(11)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare från de berörda länderna, icke-närstående importörer i unionen och unionstillverkare verkade vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen.
(12)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. På grundval av de svar som inkom beslutades att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för taiwanesiska exporterande tillverkare, icke-närstående importörer i unionen och unionstillverkare. När det gäller Kina samarbetade ingen exporterande tillverkare från Kina i undersökningen.
(13)
Trettiosex taiwanesiska exportörer/grupper av exportörer lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Tio av dem kunde emellertid inte komma i fråga, eftersom de av allt att döma endast var handelsföretag eller inte hade någon export till unionen under översynsperioden. På grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga taiwanesiska företagen valde kommissionen ut fyra exporterade tillverkare. Ett av dessa företag drog sig emellertid senare ur samarbetet. De återstående tre företagen i urvalet stod för 41,6 % av den taiwanesiska exporten till EU under översynsperioden.
(14)
När det gäller de icke-närstående importörerna i unionen valde kommissionen ut de tre största av de åtta företag som lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet. Dessa tre företag stod för nästan 90 % av den importvolym som de samarbetsvilliga företagen rapporterat. Endast en importör besvarade emellertid senare frågeformuläret.
(15)
Tolv unionstillverkare lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut sex unionstillverkare. En av dessa utvalda unionstillverkare drog sig emellertid senare ur samarbetet. De återstående fem tillverkarna i urvalet stod för 38 % av försäljningen från samtliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i EU under översynsperioden.
(16)
Kommissionen sände frågeformulär till alla utvalda parter och till alla användare som den visste var berörda. Som angetts ovan besvarade fem unionstillverkare, tre exporterande tillverkare från Taiwan och en importör frågeformuläret. Ingen av de användare som kontaktades trädde fram eller gav sig till känna under undersökningen.
(17)
Såsom förklarats i skälen 13 och 15 beslutade sig en taiwanesisk exporterande tillverkare och en unionstillverkare som ingick i urvalet att inte besvara frågeformuläret. I båda dessa fall ansåg man emellertid att de återstående företagen i urvalet var tillräckligt representativa i fråga om relevanta försäljningsvolymer.
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare
-
Bulnava Srl, Suello, Italien.
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien.
-
Bontempi Vibo SpA, Rodengo Saiano, Italien.
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland.
-
Ugivis SA, Belley, Frankrike.
b)
Exporterande tillverkare i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd och dess närstående exportörer, Shu-Lin City.
-
Shekai Precision Co., Ltd och dess närstående exportör, Kaohsiung.
-
Yi Tai Shen Co., Ltd Tainan Hsien.
c)
Icke-närstående importör i unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Tyskland.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(19)
Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som den som definieras i den ursprungliga förordningen, dvs. vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 (nedan kallad den berörda produkten).
(20)
Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det vid denna översyn att den berörda produkten och de produkter som de exporterande tillverkarna tillverkar och säljer på hemmamarknaden, samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i EU, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
(21)
Fyra parter gav sig till känna och hävdade att de produkter som omfattas av KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10 och 7318 15 51 inte borde omfattas av undersökningen, eftersom de enligt dessa parter inte tillverkas i unionen. Denna begäran avvisades eftersom i) det inte lades fram några bevis för att dessa produkter inte skulle ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, och ii) det i vilket fall som helst inte går att ändra produktdefinitionen i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång.
(22)
Efter meddelandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för rekommendationen att behålla de befintliga åtgärderna (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter), hävdade en av de taiwanesiska exporterande tillverkarna att fästanordningar av bimetall inte bör ingå i produktdefinitionen, beroende på de väsentliga skillnader som finns mellan fästanordningar av bimetall och fästanordningar av rostfritt stål när det gäller försäljningspris per enhet, produktionskostnader, grundläggande fysiska och tekniska egenskaper samt tillämpningar. Såsom förklaras i skäl 21 ovan går det emellertid inte att ändra produktdefinitionen i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång. Denna fråga kan behandlas i en interimsöversyn rörande produktdefinitionen, som företaget kan begära.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(23)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
1. Kina
1.1 Inledande anmärkningar
(24)
Som angetts ovan samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen.
(25)
De undersökningsresultat rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan har därför grundats på bästa tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter från Eurostat och de uppgifter som unionsindustrin lämnat i begäran om översyn. Det har inte gått att använda officiell exportstatistik från Kina i detta fall, eftersom den berörda produkten endast utgör en bråkdel av de angivna kvantiteterna för de relevanta numren i den harmoniserade tullnomenklaturen.
1.2 Dumpning av import under översynsperioden
(26)
Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen, har det inte varit möjligt att fastställa någon individuell dumpningsmarginal.
(27)
I begäran om översyn hävdades att det förelåg en dumpningsmarginal på mellan 13,6 % och 61,8 % för exporten från Kina till unionen. Såsom anges i tillkännagivandet om inledande jämförde sökanden exportpriset från Kina till unionen med ett konstruerat normalvärde i Taiwan, som användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen.
(28)
Eftersom inget av de kinesiska företagen samarbetade i undersökningen, finns det inga tillgängliga uppgifter som skulle kunna ändra denna slutsats. Dessutom noteras att det normalvärde som fastställdes för det enda samarbetsvilliga taiwanesiska företaget befanns vara betydligt högre än det normalvärde som sökanden fastställt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Eftersom det inte finns något som tyder på att exportpriserna från Kina till unionen skiljer sig åt från dem i begäran, är det sannolikt att dumpningen från Kina har fortsatt på högre nivåer än vad som uppges i begäran.
1.3 Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
(29)
Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för återkommande dumpning.
(30)
I detta hänseende analyserades följande aspekter: De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft för de kinesiska tillverkarna och deras export till tredjeländer.
1.3.1 De exporterande kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet
(31)
Eftersom det endast finns begränsade offentliga uppgifter om den kinesiska industrin för fästanordningar av rostfritt stål, användes uppgifterna i begäran om översyn för att beräkna kapaciteten i Kina. Enligt dessa uppgifter har nya produktionsanläggningar för fästanordningar av rostfritt stål anlagts i Kina sedan 2003. Dessutom har de kinesiska tillverkarna, till följd av de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa fästdon av järn eller stål (6) och den senare minskningen av den kinesiska importen av denna typ av fästdon till unionen från och med 2009, en betydande outnyttjad produktionskapacitet som de skulle kunna använda för att tillverka den berörda produkten eftersom det är enkelt att lägga om produktionen från den ena till den andra av dessa två typer av fästdon.
1.3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(32)
Unionsmarknadens attraktionskraft kan illustreras av det faktum att införandet av antidumpningstullar inte hindrade att den kinesiska exporten av den berörda produkten ökade. Tvärtom ökade i stället enligt uppgifter från Eurostat importvolymen från Kina till unionen med 13 % mellan 2007 och översynsperioden. När det gäller prisutvecklingen för den kinesiska importen under samma period visade uppgifter från Eurostat att det genomsnittliga importpriset ökade. Vid en närmare analys konstaterades emellertid att priset på fästanordningar av rostfritt stål som klassificerats enligt det KN-nummer som representerade 59 % av den totala kvantitet som importerades under översynsperioden, minskade med 24 % under skadeundersökningsperioden. De kinesiska exportörerna kunde alltså trots de gällande åtgärderna öka sin exportvolym och ytterligare sänka sina priser för en majoritet av den exporterade berörda produkten.
1.3.3 Export till tredjeländer
(33)
När det gäller volymen och priserna för kinesisk export till tredjeländer måste det påpekas att de kinesiska exportuppgifterna avser hela HS-nummer. I förhållande till EU:s importstatistik på Taric-nivå stod den berörda produkten för cirka 3 % av volymen inom dessa HS-nummer. Exportuppgifterna ger därför ingen meningsfull information. På grund av den bristande samarbetsviljan från kinesiska exporterande tillverkare gick det inte att få fram någon annan relevant information avseende den kinesiska exporten till tredjeländer.
1.4 Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning
(34)
Mot bakgrund av undersökningsresultaten ovan går det att dra slutsatsen att exporten från Kina fortfarande dumpas och att det är sannolikt att dumpningen på unionsmarknaden skulle fortsätta om de gällande antidumpningsåtgärderna upphävdes. Med tanke på den befintliga outnyttjade kapaciteten i Kina och det faktum att importen av den berörda produkten till unionen ökade under skadeundersökningsperioden trots de gällande antidumpningsåtgärderna, har de kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt ett incitament att ytterligare öka sin export till unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
2. Taiwan
2.1 Inledande anmärkningar
(35)
Det noteras att det till följd av det stora antalet samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkare gjordes ett representativt urval av fyra företag/grupper av företag för ytterligare undersökning. Ett av dessa fyra företag drog sig senare ur samarbetet. Eftersom de återstående företagen emellertid stod för 41,6 % av den totala taiwanesiska exportvolymen (7) till unionen under översynsperioden, ansågs urvalet fortfarande vara representativt.
(36)
Det noteras vidare att det under kontrollbesöken på plats hos de återstående tre företagen i urvalet inte gick att kontrollera de uppgifter som ett av dessa företag lämnade i frågeformuläret, och att de uppgifter som lämnades av ett annat företag var vilseledande. De exporterande tillverkarna i fråga underrättades omedelbart om kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen, vilket skulle innebära att man bortsåg från de uppgifter som lämnats och i stället använde bästa tillgängliga uppgifter. Företagen gavs möjligheter att lämna ytterligare synpunkter på denna situation. De synpunkter som sedan lämnades ändrade emellertid inte kommissionens beslut att använda tillgängliga uppgifter för dessa två exporterande tillverkare. Till följd av detta beräknades endast en individuell dumpningsmarginal för en taiwanesisk exporterande tillverkare.
(37)
De flesta av undersökningsresultaten rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan har därför grundats på tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren, en samarbetsvillig importör, uppgifter från Eurostat och de uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn. Det har inte gått att använda officiell exportstatistik från Taiwan i detta fall eftersom den berörda produkten endast utgör en bråkdel av de angivna kvantiteterna för de relevanta numren i den harmoniserade tullnomenklaturen.
2.2 Dumpning av import under översynsperioden
2.2.1 Normalvärde
(38)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen för denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av motsvarande exportförsäljning till unionen.
(39)
Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkten som företaget sålde på hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen. De faktorer som beaktades vid definitionen av de olika produkttyperna var i) typ av fästanordning, ii) kvaliteten på det stål som används som råvara, iii) fästanordningarnas DIN-norm, iv) fästanordningarnas diameter och v) deras längd.
(40)
Det undersöktes sedan för varje produkttyp om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens inhemska försäljning var representativ, dvs. om försäljningen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till unionen av samma produkttyp. För de produkttyper som sålts i representativa kvantiteter undersöktes det sedan om försäljningen hade ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(41)
Undersökningen av om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som sålts i representativa mängder på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I samtliga fall där produkttypen i fråga såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden.
(42)
För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades följaktligen genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal som baserades på faktiska uppgifter om tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.
2.2.2 Exportpris
(43)
All exportförsäljning, utom en, från den samarbetsvilliga exporterande taiwanesiska tillverkarens till unionsmarknaden skedde direkt till oberoende kunder. Således fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(44)
När exportförsäljningen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.
2.2.3 Jämförelse
(45)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar för skillnader i transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- samt därmed sammanhängande kostnader, finansiella kostnader, förpackningskostnader, provisioner och rabatter.
2.2.4 Dumpningsmarginal
(46)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Enligt denna metod konstaterade man att den samarbetsvilliga exportören fortsatte med dumpningen under översynsperioden. Beräknad på fyra av översynsperiodens tolv månader uppgick dumpningen till 22 %.
(47)
Det erinras om att den metod där dumpningsmarginalen beräknas på grundval av fyra månader av översynsperioden är den som kommissionen normalt använder i översyner vid giltighetstidens utgång, när det ska avgöras om dumpningen fortsatt eller om det är sannolikt att den återkommer. I översyner vid giltighetstidens utgång behöver man förvisso inte fastställa en dumpningsmarginal för alla transaktioner, eftersom sådana beräkningar bara är nödvändiga för att ändra nivån på den antidumpningsåtgärd som är i kraft, villket inte är syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång. De fyra månader som valdes ut bestod av den sista månaden i varje kvartal och var därför jämnt fördelade över översynsperiodens tolv månader.
(48)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter menade den enda samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkaren att vissa inhemska transaktioner som uppgavs i frågeformuläret och som togs i beaktande för normalvärdet i själva verket var avsedda för export till Europeiska unionen och inte för inhemsk förbrukning. Företaget hävdade att denna återförsäljning gjordes genom oberoende tillverkare av fästanordningar eller handlare i Taiwan.
(49)
Det ska noteras att detta påstående inte styrktes av någon bevisning som visade att varorna skulle exporteras till Europeiska unionen. Påståendet avvisades därför.
(50)
Till följd av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på de två andra exporterande tillverkarna i urvalet beräknades ingen dumpningsmarginal för dem. I begäran om översyn hävdades emellertid att dumpningsmarginalen för exporten från Taiwan uppgick till mellan 14 % och 50 %. Det finns inga tillgängliga uppgifter som skulle kunna ändra denna slutsats. Eftersom det enda undersökta företaget konstaterades utöva dumpning på unionsmarknaden och det genomsnittliga priset för den importerade berörda produkten från Taiwan är lägre än detta företags genomsnittliga exportpris, bekräftas dessutom förekomsten av dumpning på landsomfattande nivå på grundval av uppgifter som kontrollerats.
2.3 Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
(51)
Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning för Taiwan.
(52)
I detta hänseende analyserades följande aspekter: De exporterande taiwanesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet, unionsmarknadens attraktionskraft för de taiwanesiska tillverkarna och deras export till tredjeländer.
2.3.1 Exportörernas outnyttjade kapacitet
(53)
Eftersom det endast finns begränsade offentliga uppgifter om den taiwanesiska industrin för fästanordningar av rostfritt stål, bygger följande slutsatser om exportörernas outnyttjade kapacitet i huvudsak på uppgifterna i begäran om översyn och på uppgifter som erhållits under kontrollbesöken. Enligt uppgifterna i begäran om översyn har nya taiwanesiska tillverkare av fästanordningar av stål investerat i ny utrustning för att öka sin produktionskapacitet. Kontrollen visade dessutom att investeringarna i kapacitet förväntas öka med 12 % under 2011 jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Under översynsperioden uppgick den outnyttjade kapaciteten hos den samarbetsvilliga tillverkaren till 7 % av den totala produktionskapaciteten. Lagernivåerna konstaterades var mycket låga eftersom det samarbetsvilliga företaget endast tillverkade den berörda produkten på beställning.
2.3.2 Unionsmarknadens attraktionskraft
(54)
Unionsmarknadens attraktionskraft kan illustreras av det faktum att införandet av antidumpningstullar inte påverkade den taiwanesiska exporten till unionen. Enligt uppgifter från Eurostat och kontrollerade importuppgifter var importvolymerna från Taiwan relativt stabila mellan 2007 och översynsperioden, medan värdet av denna import minskade med 16 % under samma period. Detta tyder på att det genomsnittliga försäljningspriset för fästanordningar av stål med ursprung i Taiwan minskade under översynsperioden. Trots de gällande åtgärderna kunde alltså de taiwanesiska exportörerna upprätthålla sin exportvolym och sänka sina priser ytterligare.
(55)
Härvidlag påpekade en av de taiwanesiska berörda parterna att minskningen av de taiwanesiska exportpriserna inte hade varit resultatet av ett illvilligt prisbeteende från exportörernas sida, utan hade i stället följt prisutvecklingen på den viktigaste råvaran, nämligen valstråd. Det är värt att notera att de sänkta råvarupriserna påverkade alla tillverkare av fästanordningar av rostfritt stål på samma sätt. Slutsatsen att unionsmarknaden fortfarande är en attraktiv marknad för de taiwanesiska exportörerna förblir emellertid oförändrad, eftersom de lyckades upprätthålla sin exportvolym trots de gällande antidumpningsåtgärderna.
2.3.3 Exportpriser till tredjeländer
(56)
När det gäller den taiwanesiska exporten till tredjeländer, måste det påpekas att de taiwanesiska exportuppgifter som kunde analyseras avser hela HS-nummer. I förhållande till EU:s importstatistik på Taric-nivå stod den berörda produkten för cirka 2,6 % av volymen inom dessa HS-nummer. Dessa uppgifter ger därför ingen meningsfull information om volym och priser för export av den berörda produkten från Taiwan till tredjeländer. Kontrollerade exportuppgifter från de tre taiwanesiska exportörerna i urvalet visar emellertid på en minskad exportvolym till tredjeländer. Detta tyder på att den taiwanesiska exporten är mer EU-inriktad.
(57)
Det noteras dessutom att de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga taiwanesiske exportören visar att försäljningspriset per enhet är 10 % högre vid försäljning till unionen jämfört med vid försäljning till andra länder, och att exportvolymen till andra länder endast motsvarar 20 % av exportvolymen till unionen.
2.4 Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning
(58)
Mot bakgrund av undersökningsresultaten ovan går det att dra slutsatsen att exporten från Taiwan fortfarande dumpas och att det är sannolikt att dumpningen på unionsmarknaden skulle fortsätta om de gällande antidumpningsåtgärderna upphävs. Med hänsyn till den befintliga outnyttjade kapaciteten i Taiwan och unionsmarknadens attraktionskraft har de taiwanesiska exporterande tillverkarna faktiskt ett incitament att öka sin export till unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna upphör att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
1. Tillverkningen i unionen
(59)
Unionens sammanlagda tillverkning fastställdes på grundval av alla tillgängliga uppgifter om unionstillverkarna, däribland uppgifter i begäran om översyn och uppgifter som samlats in från unionstillverkare före och efter inledandet av undersökningen.
(60)
På grundval av detta beräknades att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 63 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade produktionsvolymen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet.
(61)
Såsom anges skäl 11 tillämpades ett stickprovsförfarande för undersökningen av unionstillverkare. Av de tolv tillverkare som lämnade information för urvalet av stickprov, valdes sex tillverkare ut. Såsom förklarats i skäl 17 sade en tillverkare senare upp samarbetet. De samarbetsvilliga företag som ingick i urvalet stod för omkring 31 % av unionens beräknade totala tillverkning.
2. Unionsindustrin
(62)
Samtliga unionstillverkare som avses i skäl 59 anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin.
E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Inledande anmärkning
(63)
För att bedöma volym- och prisutvecklingen användes relevant importstatistik från Eurostat för KN-numren 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 tillsammans med uppgifter som lämnats i begäran om översyn och uppgifter som samlats in från unionstillverkare före och efter inledandet av undersökningen, kompletterade med de kontrollerade frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet.
2. Förbrukning i unionen
(64)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av uppgifterna i begäran om översyn om unionsindustrins försäljningsvolymer i unionen, tillsammans med kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkare som ingick i urvalet och uppgifter om importvolymer från Eurostat.
(65)
På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:
Tabell 1
2007
2008
2009
ÖP
Total förbrukning i unionen (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellan 2007 och översynsperioden var förbrukningen i unionen relativt stabil. Mellan 2007 och 2009 minskade den däremot kraftigt med 18 % i linje med finanskrisens negativa globala effekter. Mellan 2009 och översynsperioden återhämtade sig förbrukningen i unionen, och ökade med 20 %.
3. Volym, marknadsandel och priser för importen från de berörda länderna
3.1 Sammantagen bedömning
(67)
För att kunna göra en sammantagen bedömning av importen från de berörda länderna undersöktes varje lands situation mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen.
(68)
Det konstaterades att importvolymerna från både Kina och Taiwan låg över det tröskelvärde som anges i artikel 5.7 i grundförordningen och inte var försumbara. Dessutom uppvisade importvolymerna från de två länderna en i stort sett liknande utveckling under skadeundersökningsperioden: de minskade mellan 2007 och 2009 för att sedan öka under översynsperioden. När det gäller de genomsnittliga importpriserna visade prisutvecklingen för den kinesiska importen enligt uppgifter från Eurostat att det genomsnittliga importpriset ökade (se skäl 32). Vid en närmare analys konstaterades det emellertid att priset på fästanordningar av rostfritt stål som klassificerats enligt det KN-nummer som representerade en majoritet av den totala kvantiteten som importerades under översynsperioden minskade med 24 % under skadeundersökningsperioden. De taiwanesiska priserna minskade under hela skadeundersökningsperioden, och var som lägst under översynsperioden. Undersökningen visade också att de berörda aktörerna hade liknande konkurrensvillkor. Därmed ansågs det att villkoren för en sammantagen bedömning var uppfyllda.
3.2 Dumpad import från Kina och Taiwan
(69)
Importen från Kina och Taiwan utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2
2007
2008
2009
ÖP
Importvolym från de berörda länderna (i ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Marknadsandel för importen från de berörda länderna
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Genomsnittligt importpris från de berörda länderna (euro/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som framgår av ovanstående tabell ökade importvolymen av från de berörda länderna med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under perioden 2008-2009 minskade importen, i linje med utvecklingen av förbrukningen. Denna minskning var emellertid inte lika stor som den minskade förbrukningen under samma period. Mellan 2009 och översynsperioden ökade importen igen, med hela 43 %.
(71)
De genomsnittliga importpriserna minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. När det gäller volymerna var även importpriserna som lägst under 2009, för att sedan öka något.
(72)
Under skadeundersökningsperioden följde den dumpade importens marknadsandel utvecklingen av förbrukningen och förblev stabil på omkring 7 %.
3.3 Prisunderskridande
(73)
Till följd av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna och det begränsade samarbetet från de taiwanesiska exporterande tillverkarna råder det brist på information om de typer av fästanordningar av rostfritt stål som exporteras till unionen. Detta, tillsammans med det faktum att den berörda produkten täcker en mängd olika typer av fästanordningar av rostfritt stål med stora prisskillnader (enhetspriset inom kategorin träskruvar kan exempelvis variera med upp till 30 gånger), gjorde det omöjligt att göra en meningsfull prisjämförelse i syfte att fastställa prisunderskridandemarginalerna. Jämförelsen mellan unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen, justerade till nivån fritt fabrik, och de berörda ländernas genomsnittliga importpris cif enligt uppgifter från Eurostat, visade inte på något prisunderskridande under översynsperioden. När det gäller Taiwan exporterade den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren en särskild typ av fästanordningar av rostfritt stål för vilken tillverkningen i unionen är mycket begränsad. Eftersom det inte fanns några motsvarande produkttyper gick det därför inte att beräkna något prisunderskridande för varje enskild produkttyp för detta företag.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1 Inledande anmärkningar
(74)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.
(75)
Eftersom ett stickprovsförfarande har tillämpats har skadeindikatorerna dels fastställts på grundval av uppgifter för unionsindustrin som helhet, dels på grundval av uppgifter för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Skadeanalysen av de makroekonomiska uppgifterna, t.ex. marknadsandel, tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, tillväxt, lager, sysselsättning och produktivitet, grundar sig på uppgifter för unionsindustrin som helhet. I övrigt användes uppgifter för de unionstillverkare som ingick i urvalet (transaktionspriser, investeringar och räntabilitet, löner, lönsamhet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga).
4.2 Produktion
(76)
Det framgår av tabellen nedan att tillverkningen minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. I linje med en svagare efterfrågan, minskade unionsindustrins tillverkning först kraftigt med 24 % mellan 2007 och 2009, för att sedan öka något med 10 % mellan 2009 och översynsperioden.
Tabell 3
2007
2008
2009
ÖP
Tillverkning (i ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Källa: Makrodata.
4.3 Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(77)
Produktionskapaciteten minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden och kapacitetsutnyttjandet uppvisade en svag minskning på 4 % mellan 2007 och översynsperioden - i linje med produktionsutvecklingen.
Tabell 4
2007
2008
2009
ÖP
Tillverkningskapacitet (i ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsutnyttjande
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Källa: Makrodata.
4.4 Lager
(78)
Unionsindustrins utgående lager minskade under 2008, jämfört med 2007, och förblev sedan stabilt mellan 2008 och översynsperioden. Under översynsperioden ökade lagernivån något, men var ändå 26 % lägre jämfört med 2007.
Tabell 5
2007
2008
2009
ÖP
Utgående lager (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Källa: Mikrodata.
4.5 Försäljningsvolym
(79)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymerna minskade med 28 % mellan 2007 och 2009 och nådde sin lägsta nivå 2009. Under översynsperioden återhämtade sig emellertid försäljningsvolymerna och ökade med 5 % jämfört med nivåerna 2009. Det är värt att notera att denna ökning var mycket mindre än ökningen av efterfrågan (20 %) under samma period.
Tabell 6
2007
2008
2009
ÖP
Försäljning i EU till icke-närstående kunder (i ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Källa: Makrodata.
4.6 Marknadsandel
(80)
Unionsindustrins marknadsandel minskade successivt med 12 procentenheter mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 7
2007
2008
2009
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Källa: Makrodata.
4.7 Tillväxt
(81)
Som framgår av tabell 1 i skäl 61 minskade förbrukningen i unionen mellan 2007 och 2009 för att sedan återhämta sig till nästan samma nivå som 2007. Unionsindustrins marknadsandel minskade emellertid med 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan den berörda importens marknadsandel förblev stabil.
4.8 Sysselsättning
(82)
Sysselsättningsnivån för unionsindustrin minskade med 7 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 8
2007
2008
2009
ÖP
Sysselsättning (den berörda produkten; antal personer)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Källa: Makrodata.
4.9 Produktivitet
(83)
Produktiviteten hos de anställda inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade med 10 % mellan 2007 och översynsperioden. Den nådde sin lägsta nivå 2009, för att sedan återhämta sig under översynsperioden.
Tabell 9
2007
2008
2009
ÖP
Produktivitet (ton per anställd)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Källa: Makrodata.
4.10 Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(84)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet minskade kraftigt, med 50 %, mellan 2007 och 2009. Detta berodde delvis på de kraftiga prissänkningarna på de råvaror som används för att tillverka fästanordningar av rostfritt stål. Under översynsperioden återhämtade sig försäljningspriserna emellertid jämfört med 2009, men var fortfarande 35 % lägre jämfört med priserna i början av skadeundersökningsperioden.
(85)
Undersökningen visade att nedgången i försäljningspriserna mellan 2007 och 2009 delvis berodde på effekten av den ekonomiska krisen, som ledde till en kostnadsminskning på 28 % under den perioden. Denna minskning berodde främst på prisutvecklingen på nickel, som är den huvudsakliga råvara som används vid tillverkningen av fästanordningar av rostfritt stål. Undersökningen visade emellertid att även om den finansiella krisen hade en negativ inverkan på försäljningspriserna, förelåg samtidigt ett pristryck nedåt från importen från bland annat andra tredjeländer, som trots den svaga förbrukningen expanderade på unionsmarknaden och utövade ett pristryck på de grundläggande produkttyperna som tillverkades och såldes av unionsindustrin, som tvingades sänka sina försäljningspriser med mer än kostnadsminskningen. Detta ledde till en betydande försämring av unionsindustrins resultat under denna period. Även om försäljningspriserna ökade under översynsperioden jämfört med 2009, var prisnivån inte tillräcklig för att täcka alla kostnader och göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en skälig vinstmarginal.
(86)
I tabellen nedan redovisas försäljningspriserna som genomsnittliga priser per ton, vilket främst beror på produktmixen. Såsom anges i skäl 73 kan priserna inom vissa kategorier av fästanordningar av rostfritt stål variera med upp till 30 gånger.
Tabell 10
2007
2008
2009
ÖP
Genomsnittliga försäljningspriser (i euro/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Källa: Mikrodata.
4.11 Löner
(87)
Den genomsnittliga lönen per anställd minskade med 12 % mellan 2007 och översynsperioden.
Tabell 11
2007
2008
2009
ÖP
Årlig arbetskostnad per anställd (i tusen euro)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Källa: Mikrodata.
4.12 Investeringar
(88)
Under 2008 investerade unionsindustrin kraftigt i tillverkningen av fästanordningar av rostfritt stål, jämfört med de andra åren under skadeundersökningsperioden. Efter detta år minskade investeringarna.
Tabell 12
2007
2008
2009
RIP
Nettoinvesteringar (i tusen euro)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Källa: Mikrodata.
4.13 Lönsamhet och räntabilitet
(89)
Såsom anges i skäl 81 visade undersökningen att även om nedgången i försäljningspriserna delvis berodde på minskade kostnader, utsattes unionsindustrins priser samtidigt för tryck från importen av fästanordningar av rostfritt stål och det var inte möjligt att täcka alla kostnader som uppstod vid tillverkningen och försäljningen av fästanordningar av rostfritt stål. Detta ledde till en kraftigt försämrad lönsamhet, som efter att ha varit positiv under 2007 vände och blev negativ (se tabellen nedan).
(90)
Räntabiliteten minskade kraftigt, från 29 % 2007 till - 17 % under översynsperioden.
Tabell 13
2007
2008
2009
ÖP
Nettovinst av försäljning i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Källa: Mikrodata.
4.14 Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(91)
Kassaflödet (netto) från rörelsen minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det nådde sin lägsta nivå 2009 för att sedan öka något. Kassaflödet under översynsperioden var emellertid fortfarande betydligt lägre än under 2007.
Tabell 14
2007
2008
2009
ÖP
Kassaflöde (i tusen euro)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Källa: Mikrodata.
4.15 Dumpningsmarginalens storlek
(92)
Trots de gällande åtgärderna fortsatte en betydande dumpning på nivåer på mellan 13,6 % och 61,8 % för Kina och på mellan 14 % och 50 % för Taiwan, baserat på dels uppgifter i begäran om översyn, dels uppgifter från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Taiwan. De faktiska dumpningsmarginalernas effekt på unionsindustrin kan inte anses vara försumbara.
4.16 Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(93)
Nästan alla undersökta indikatorer visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation försämrades efter 2007. Trots de gällande åtgärderna har importen från de berörda länderna ökat något och har kunnat behålla en stabil marknadsandel. Under 2009, när den finansiella krisen påverkade den övergripande efterfrågan i unionen och försäljningspriserna sattes under tryck, förlorade unionstillverkarna en stor del av sina kunder. Endast några unionstillverkare lyckades öka sina produktionsvolymer genom att tillverka andra typer av fästanordningar (t.ex. fästanordningar av kolstål) och kunde dra nytta av stordriftsfördelar och på så sätt kompensera för den försäljningsvolym man förlorat i fråga om tillverkningen av fästanordningar av rostfritt stål. Samtidigt vidtog unionstillverkarna åtgärder för att öka sina investeringar och på så sätt öka effektiviteten i sin produktion. Under översynsperioden lyckades unionsindustrin förbättra sina resultat, även om den fortfarande gick med förlust. Med tanke på det mycket låga kapacitetsutnyttjande som förväntas enligt prognoserna är det inte sannolikt att situationen kommer att förbättras.
5. Verkningar av den dumpade importen och andra faktorer
5.1 Verkningar av den dumpade importen
(94)
Undersökningen visade att trots de gällande åtgärderna och den minskade förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden, ökade importen från Kina och Taiwan något under denna period och behöll en stabil marknadsandel.
(95)
Såsom anges i skäl 69 gick det inte att göra någon meningsfull prisjämförelse mellan importpriserna från de berörda länderna och unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden i brist på information om de typer som de kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarna exporterade och på grund av de stora prisvariationerna mellan olika produkttyper inom detta genomsnittliga pris. Eftersom det inte fanns några motsvarande produkttyper gick det inte att göra någon meningsfull jämförelse mellan det exportpris som den enda samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren tog ut och de priser som de utvalda unionstillverkarna tog ut.
(96)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade den samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 22 att dess export inte inte kan ha vållat sökanden någon skada, eftersom de produkttyper av fästanordningar av rostfritt stål som företaget tillverkar bara tillverkas av några få unionstillverkare i begränsade mängder. I detta avseende kan man för det första konstatera att skadebedömningen har gjorts för unionsindustrin som helhet och inte bara för sökanden. För det andra är åtgärder i kraft för produktdefinitionen såsom den definieras i den ursprungliga undersökningen och det är inte möjligt att ändra produktdefinitionen i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång (se skäl 21).
5.2 Den ekonomiska krisens inverkan
(97)
Till följd av de positiva ekonomiska villkoren inom stålindustrin och närbesläktade branscher under 2007 var unionsindustrin i relativt gott ekonomiskt skick när den ekonomiska krisen började i slutet av 2008. Även när marknaden stagnerade, särskilt under 2009, fortsatte några unionstillverkare att investera för att ersätta föråldrade maskiner och utrustning för att försöka sänka sina tillverkningskostnader och öka sin konkurrenskraft mot bakgrund av den dumpade importen från de berörda länderna och en kraftigt ökad lågprisimport från andra tredjeländer. När man upplevde en vikande efterfrågan ställdes unionstillverkarna dessutom inför en stark förhandlingsposition från stora distributörer som började utöva ett starkare pristryck som negativt påverkade unionsindustrins ekonomiska situation.
5.3 Import från andra länder
(98)
Även verkningarna av importen från andra tredjeländer har analyserats. Deras samlade importvolym ökade med 26 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 52 000 ton till omkring 66 000 ton. Samtidigt minskade de genomsnittliga importpriserna med 28 % under skadeundersökningsperioden och deras marknadsandel ökade följaktligen från 42,5 % 2007 till 54,2 % under översynsperioden.
(99)
Den största delen av importen från andra tredjeländer kommer av allt att döma från Indien, Filippinerna och Malaysia. Importen från dessa tre länder hade en sammanlagd marknadsandel på omkring 36 % under översynsperioden.
(100)
Importen från Indien ökade med 141 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 8 000 ton 2007 till nästan 20 000 ton under översynsperioden. Under samma period minskade de genomsnittliga importpriserna med 32 % och låg långt under unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris under översynsperioden. De indiska exportörerna ökade följaktligen sin marknadsandel från 6,7 % 2007 till 16,4 % under översynsperioden.
(101)
Importen från Filippinerna visade en liknande utveckling som importen från Indien och ökade med 129 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 6 000 ton 2007 till nästan 14 000 ton under översynsperioden. De genomsnittliga importpriserna minskade med 38 % under samma period och underskred unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris under översynsperioden. Marknadsandelen för importen från Filippinerna ökade följaktligen från 4,9 % 2007 till 11,4 % under översynsperioden.
(102)
Importen från Malaysia minskade visserligen under skadeundersökningsperioden (- 27 %), men de malaysiska exportörerna hade ändå en marknadsandel på 8,2 % under översynsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat var dessutom de genomsnittliga importpriserna från Malaysia högre än de från de berörda länderna i början av skadeundersökningsperioden, men var däremot mycket lägre under andra delen av denna period.
(103)
Det är därför sannolikt att exportörer i andra tredjeländer, särskilt i Indien, Filippinerna och Malaysia, har gynnats av förekomsten av antidumpningsåtgärder mot Kina och Taiwan. Under andra hälften av skadeundersökningsperioden mer än fördubblades importen från Indien och Filippinerna till priser som var lägre än de på importen från Kina och Taiwan, medan importen från Malaysia visade en nedåtgående trend. Detta ytterligare pristryck hade också en negativ inverkan på unionsindustrin, vars lönsamhet och andra finansiella indikatorer uppvisade en mycket negativ trend från och med 2008. Utvecklingen av importen från särskilt Indien och Filippinerna har därför utan tvekan bidragit till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och den negativa utvecklingen av industrins finansiella situation.
Tabell 15
2007
2008
2009
ÖP
Volym på importen från andra länder (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Marknadsandel för importen från andra länder
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Pris på importen från andra länder (euro/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Volym på importen från Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Marknadsandel för importen från Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Pris på importen från Indien (euro/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Volym på importen från Filippinerna (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Marknadsandel för importen från Filippinerna
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Pris på importen från Filippinerna (euro/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Volym på importen från Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Marknadsandel för importen från Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Pris på importen från Malaysia (euro/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Slutsats
(104)
Trots att förbrukningen i unionen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperiod, förlorade unionsindustrin 25 % av sin försäljningsvolym i unionen under samma period, vilket ledde till en förlust av marknadsandelar, från 50,6 % 2007 till 38,6 % under översynsperioden. Den dumpade importen från de berörda länderna lyckades däremot behålla en stabil marknadsandel.
(105)
Trots de gällande antidumpningsåtgärderna utvecklades de flesta skadeindikatorer negativt mellan 2007 och översynsperioden. Produktions- och försäljningsvolymerna minskade med 17 % respektive 25 %, kapaciteten och kapacitetsutnyttjandet sjönk och följdes av en minskning av sysselsättningen och produktiviteten. Lönsamheten minskade från 7 % 2007 till - 3 % under översynsperioden och kassaflödet visade en liknande negativ utveckling.
(106)
Slutsatsen dras att unionsindustrins situation försämrades överlag under skadeundersökningsperioden och att unionsindustrin var i en bräcklig situation i slutet av översynsperioden, när dess ansträngningar att upprätthålla försäljningsvolymerna och en tillräcklig prisnivå hämmades av den ökade närvaron av dumpad import från de berörda länderna samt lågprisimport från andra tredjeländer.
F. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Förhållandet mellan de berörda ländernas exportvolymer och priser till tredjeländer och exportvolymer och priser till unionen
(107)
Till följd av det bristande samarbetet från kinesiska exportörer finns det inga tillgängliga uppgifter om deras exportpriser till andra marknader. När det gäller Taiwan är, enligt den information som finns tillgänglig från de kontrollerade företagen, de genomsnittliga exportpriserna till tredjeländer lägre än de som tas ut på unionsmarknaden. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, skulle därför de taiwanesiska exportörerna få ett incitament att dirigera om stora mängder av exporten från andra tredjeländer till den mer attraktiva unionsmarknaden.
2. Outnyttjad kapacitet i de berörda länderna
(108)
Enligt tillgänglig information har både Kina och Taiwan av allt att döma stor produktionskapacitet, och båda länderna kan snabbt öka sina produktionsvolymer. I detta avseende erinras om att införandet av antidumpningsåtgärder för import av vissa fästdon av järn eller stål från Kina under 2009 (8) har lett till en minskning av den kinesiska importen och frigjort kapacitet som skulle kunna användas för att tillverka fästanordningar av rostfritt stål. Dessutom ska det noteras att man i en undersökning beträffande kringgående som nyligen avslutades utvidgade de åtgärder som införts på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina till att även omfatta import som avsänts från Malaysia (9). Det finns därför kapacitet att i betydande utsträckning öka exportkvantiteterna till EU, särskilt som det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera en eventuell produktionsökning.
3. Slutsats
(109)
Det står klart att tillverkarna i de berörda länderna avsevärt skulle kunna öka sina exportvolymer till unionsmarknaden. När det gäller Taiwan förefaller exportpriserna till tredjeländer dessutom vara lägre än de som tas ut på unionsmarknaden, vilket ökar sannolikheten för att en del av exporten till tredjeländer skulle dirigeras om till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle med all sannolikhet få negativa verkningar för unionsindustrins ekonomiska situation.
(110)
Såsom framgår ovan är unionsindustrin fortfarande sårbar. Om unionsindustrin skulle utsättas för ökade importvolymer till dumpade priser från de berörda länderna, skulle detta troligen resultera i en ytterligare försämring av dess försäljning, marknadsandel och försäljningspriser och därigenom en försämrad ekonomisk situation. Om åtgärderna skulle upphävas, skulle detta därför med all sannolikhet leda till att den redan bräckliga situationen skulle försämras och att den väsentliga skadan för unionsindustrin skulle fortsätta.
G. UNIONENS INTRESSE
1. Inledning
(111)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.
(112)
Det bör erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot unionens intresse i den ursprungliga undersökningen. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(113)
På denna grundval undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
2. Unionsindustrins intresse
(114)
Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt bärkraftig industri. Detta bekräftades av den relativt sunda ekonomiska situation som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Under hela skadeundersökningsperioden förlorade unionsindustrins emellertid försäljningsvolymer och marknadsandelar och försäljningspriserna minskade samtidigt som importen från de berörda länderna ökade något trots de gällande åtgärderna. Under samma period försämrades unionsindustrins ekonomiska situation och industrin började gå med förlust. Utan åtgärder skulle unionsindustrin troligen vara i en ännu värre situation.
3. Importörernas och användarnas intresse
(115)
Ingen av de 20 användare som kontaktades gav sig till känna för att förklara sig villiga att samarbeta. Det erinras om att endast en användare samarbetade i den ursprungliga undersökningen och att man drog slutsatsen att användarna kunde köpa den berörda produkten inte bara från de berörda länderna utan även från andra försörjningskällor. Med hänsyn till den marginella inverkan som fästanordningar av rostfritt stål har på kostnaderna för produkter i senare led i förädlingskedjan, drogs vidare slutsatsen att åtgärderna inte skulle påverka användarna negativt.
(116)
Endast en av de tre importörerna som ingick i urvalet besvarade frågeformuläret. Denna importörs andel av importen från de berörda länderna var mycket begränsad och uppgick till 1,1 % under översynsperioden. Dessutom visade undersökningen att denna importör hade en sund lönsamhet (på mellan 5 % och 10 %) och att den berörda produktens andel av företagets totala verksamhet ligger under 10 %. Följaktligen kan man dra slutsatsen att fortsatta åtgärder skulle ha en mycket begränsad inverkan på denna importör.
4. Slutsats
(117)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(118)
Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(119)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1890/2005 som tillämpas på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan bör bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, och med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan.
2. Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns, före tull, för produkter tillverkade av de företag som förtecknas nedan, är följande:
Land
Företag
Antidumpningstull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd, Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang
12,2
A651
Alla övriga företag
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan
11,4
A657
Företag som förtecknas i bilagan
15,8
A649
Alla övriga företag
23,6
A999
3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 4 januari 2012.