NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 406/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES (1) a zejména s ohledem na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 79/2009 je zvláštním nařízením pro účely postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 79/2009 stanoví základní ustanovení o požadavcích na schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o vodíkový pohon, na schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a vodíkových systémů a na instalaci takových konstrukčních částí a systémů.
(3)
Po vstupu stávajícího nařízení v platnost by měli být výrobci schopni dobrovolně žádat o ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem. Avšak některé samostatné směrnice v kontextu postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice 2007/46/ES nebo některé jejich požadavky by se neměly vztahovat na vozidla s vodíkovým pohonem, protože technické vlastnosti vozidel s vodíkovým pohonem se podstatně liší od konvenčních vozidel, pro něž byly tyto směrnice o schvalování typu v zásadě určeny. Do doby, než budou tyto směrnice novelizovány tak, aby obsahovaly specifická ustanovení a zkušební postupy pro vozidla s vodíkovým pohonem, je nezbytné stanovit přechodná ustanovení, která vyjmou vozidla s vodíkovým pohonem z působnosti těchto směrnic či některých jejich požadavků.
(4)
Je nezbytné přijmout harmonizovaná pravidla pro hrdla pro doplňování vodíku, aby byla zajištěna možnost doplňovat palivo do vodíkových vozidel bezpečně a spolehlivě v celém Společenství.
(5)
Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„vodíkovým čidlem“ čidlo používané pro detekci vodíku ve vzduchu;
2)
„konstrukční částí třídy 0“ vodíkové konstrukční části odolávající vysokému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 3,0 MPa;
3)
„konstrukční částí třídy 1“ vodíkové konstrukční části odolávající střednímu tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 0,45 MPa a nižším než 3,0 MPa;
4)
„konstrukční částí třídy 2“ vodíkové konstrukční části odolávající nízkému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku do 0,45 MPa včetně;
5)
„úplným ovinutím“ ovinutí s vlákny vinutými přes vložku jak ve směru obvodu, tak ve směru osy zásobníku;
6)
„obručovitým ovinutím“ ovinutí vlákny vinutými převážně po obvodu válcové části vložky tak, aby na vlákno nepůsobilo významné napětí ve směru rovnoběžném s podélnou osou zásobníku;
7)
výrazem „Nm3“ či „Ncm3“ objem suchého plynu, který zabírá objem 1 m3 nebo 1 cm3 při teplotě 273,15 K (0 °C) a při absolutním tlaku 101,325 kPa (1 atm);
8)
„životností“ počet let, během kterých je možné zásobníky bezpečně používat v souladu s provozními podmínkami;
9)
„typem vodíkového systému“ skupina vodíkových systémů, které se neliší, buď pokud jde o jejich obchodní název či značku výrobce, nebo pokud jde o vodíkové konstrukční části v nich obsažené;
10)
„typem vozidla, pokud jde o vodíkový pohon“ skupina vozidel, která se neliší, pokud jde o skupenství použitého vodíku nebo o hlavní charakteristiky vodíkového systému či vodíkových systémů;
11)
„typem vodíkové konstrukční části“ skupina vodíkových konstrukčních částí, které se neliší v žádném z následujících aspektů:
a)
obchodní název či značka výrobce;
b)
klasifikace;
c)
hlavní funkce;
12)
„elektronickým řídicím systémem“ kombinace jednotek, jejichž účelem je vzájemně spolupracovat při zajišťování řídicí funkce uvedeného vozidla pomocí elektronického zpracování dat;
13)
„komplexními elektronickými řídicími systémy vozidel“ elektronické řídicí systémy, které jsou uspořádány hierarchicky a v jejichž rámci může být jedna elektronicky řízená funkce potlačena systémem/funkcí vyšší úrovně a může se stát součástí komplexního systému;
14)
„zásobníkem“ jakýkoli systém používaný pro skladování kryogenního vodíku či stlačeného (plynného) vodíku, s vyloučením jakýchkoli jiných vodíkových konstrukčních částí, které mohou být k zásobníku připojeny či instalovány uvnitř zásobníku;
15)
„sestavou zásobníku“ dva či více zásobníků s integrálním spojovacím palivovým vedením umístěných z ochranných důvodů uvnitř skříňového pouzdra nebo ochranného rámu;
16)
„pracovním cyklem“ jeden cyklus zapnutí a vypnutí systému/systémů konverze vodíku;
17)
„cyklem plnění“ nárůst tlaku o více než 25 procent pracovního tlaku zásobníku působením vnějšího zdroje vodíku;
18)
„regulátorem tlaku“ zařízení, které se používá k řízení tlaku plynného paliva přiváděného do systému konverze vodíku;
19)
„prvním regulátorem tlaku“ regulátor tlaku, jehož vstupním tlakem je tlak zásobníku;
20)
„nevratným ventilem“ ventil, který umožňuje tok vodíku pouze jedním směrem;
21)
„tlakem“ přetlak měřený v MPa oproti atmosférickému tlaku, není-li uvedeno jinak;
22)
„upevňovacím dílem“ konektor použitý v systému potrubí nebo hadic;
23)
„ohebným palivovým vedením“ ohebné potrubí nebo ohebná hadice, kterými protéká vodík;
24)
„výměníkem tepla“ zařízení pro zahřívání vodíku;
25)
„vodíkovým filtrem“ filtr používaný pro oddělování oleje, vody a nečistot od vodíku;
26)
„automatickým ventilem“ ventil, který se neobsluhuje ručně, ale pomocí spouštěče, s výjimkou nevratných ventilů, jak jsou definovány v bodě 20;
27)
„přetlakovým zařízením“ opětně nezapínající zařízení, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
28)
„přetlakovým ventilem“ opětně zapínající zařízení aktivované tlakem, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
29)
„spojem pro doplňování paliva“ nebo „hrdlem pro doplňování paliva“ zařízení používané pro doplňování zásobníku u čerpací stanice;
30)
„snímatelným systémem pro uchovávání“ snímatelný systém uvnitř vozidla, který obsahuje a chrání jeden či více zásobníků či sestav zásobníku;
31)
„konektorem snímatelného systému pro uchovávání“ spojovací vodíkové zařízení mezi snímatelným systémem pro uchovávání a částí vodíkového systému, jež je trvale instalována ve vozidle;
32)
„autofretáží“ postup aplikace tlaku, který se používá při výrobě kompozitních zásobníků s kovovými vložkami, při němž se vložka namáhá až za mez pevnosti v tahu, a to dostatečně k tomu, aby došlo k trvalé plastické deformaci, což má za následek, že při nulovém vnitřním tlaku je ve vložce napětí v tlaku a ve vláknech napětí v tahu;
33)
„vložkou“ část nádoby, která se používá jako plynotěsný vnitřní plášť, na který jsou navíjena výztužná vlákna, aby se dosáhlo potřebné pevnosti;
34)
„teplotou okolí“ rozsah teplot 20 °C ± 10 °C;
35)
„jednotkami“ nejmenší části jednotlivých součástí systému, jimiž se příloha VI zabývá, protože tyto kombinace součástí budou pro účely identifikace, analýzy či výměny považovány za samostatné objekty;
36)
„světlou výškou vozidla“ vzdálenost mezi rovinou vozovky a spodní stranou vozidla;
37)
„bezpečnostním zařízením“ zařízení zajišťující bezpečný provoz v běžném provozním rozsahu nebo v přípustném chybovém rozsahu systému;
38)
„systémem konverze vodíku“ systém navržený pro konverzi vodíku na elektrickou, mechanickou či termální energii, jenž zahrnuje například pohonný systém či pohonné systémy nebo pomocnou pohonnou jednotku či jednotky;
39)
„nepřípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah, v němž je třeba očekávat nežádoucí událost;
40)
„plynem pro zkoušku těsnosti“ vodík, helium či směs inertních plynů obsahující prokazatelně zjistitelné množství helia nebo plynného vodíku;
41)
„běžným provozním rozsahem“ procesní proměnné rozsah plánovaný pro její hodnoty;
42)
„vnějším tlakem“ tlak působící na konvexní straně vnitřního zásobníku nebo vnějšího pláště;
43)
„vnějším pláštěm“ část zásobníku, v níž se nachází vnitřní zásobník(y) a jeho uzavírací systém;
44)
„pevným palivovým vedením“ potrubí, které za běžného provozu není určeno k ohybu a kterým proudí vodík;
45)
„systémem řízení odpařování“ systém, který za běžných podmínek zneškodňuje odpařovaný plyn;
46)
„zabezpečenými systémy instrumentace“ systémy řízení procesů bránící dosažení nepřípustného chybového rozsahu automatickým zásahem v procesu;
47)
„šarží“ množství zásobníků vyrobených postupně za sebou, které mají stejné jmenovité rozměry, konstrukci, stanovený konstrukční materiál, výrobní postup, výrobní zařízení a, kde je to vhodné, časové, teplotní a atmosférické podmínky během tepelného zpracování;
48)
„vybavením zásobníku“ veškerá zařízení připevněná přímo k vnitřnímu zásobníku nebo k vnějšímu plášti zásobníku;
49)
„dokončeným zásobníkem“ zásobník, typický pro normální výrobu, kompletní s vnějším povlakem, včetně integrální izolace stanovené výrobcem, ale bez neintegrální izolace nebo ochrany;
50)
„tlakem při roztržení“ tlak, při kterém dojde k roztržení zásobníku;
51)
„přípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah mezi běžným provozním rozsahem a nepřípustným chybovým rozsahem;
52)
„systémem odpařování“ systém, který za běžných podmínek odvádí odpar, než se otevře přetlakové zařízení zásobníku či zásobníků;
53)
„ručním ventilem“ ručně obsluhovaný ventil;
54)
„bezpečnostní koncepcí“ opatření navrhovaná za účelem zajištění bezpečného provozu i v případě selhání či náhodných chyb;
55)
„systémem sledování a kontroly použití“ systém, který počítá cykly plnění a zabrání dalšímu použití vozidla, když je překročen předem stanovený počet cyklů plnění;
56)
„vedením přívodu paliva“ vedení, které přivádí vodík do systému či systémů konverze vodíku;
57)
„kompozitním zásobníkem“ zásobník sestrojený z více než jednoho materiálu;
58)
„ovinutím“ spojitá vlákna impregnovaná pryskyřicí použitá jako vyztužení navinutá na vložku;
59)
„tlakem při autofretáži“ tlak uvnitř ovinutého zásobníku, při kterém je dosaženo požadovaného rozdělení napětí mezi vložku a ovinutí;
60)
„hranicí funkčního provozu“ hranice vnějších fyzických možností, v rámci nichž je systém schopen udržet kontrolu;
61)
„rozsahem ovládání“ rozsah, v rámci něhož systém pravděpodobně uplatní funkce ovládání ve vztahu k výstupní veličině;
62)
„přenosovými spoji“ prostředky využívané k propojení různě rozmístěných jednotek za účelem přenosu signálů, provozních dat či přívodu energie;
63)
„systémy/funkcemi vyšší úrovně“ ovládací prvky, jež využívají přídavných opatření pro zpracování a/nebo snímání za účelem úpravy chování vozidla pomocí změn povelů v rámci běžné funkce/běžných funkcí řídicího systému vozidla.
Článek 2
Správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel, pokud jde o vodíkový pohon
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o vodíkový pohon.
2. Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy I.
Výrobce předloží informace stanovené v části 3 přílohy I ohledně periodického ověřování technické způsobilosti během životnosti vozidla.
3. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v části 1 přílohy III nebo v části 1 přílohy IV, v příloze V a v příloze VI, schvalovací orgán udělí ES schválení typu a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy I.
Článek 3
Správní předpisy pro ES schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a systémů
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu konstrukční části pro typ vodíkové konstrukční části či vodíkového systému
Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy II.
2. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v příloze III nebo v příloze IV, schvalovací orgán udělí ES schválení typu konstrukční části a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vodíkové konstrukční části nebo vodíkového systému.
3. Pro účely odstavce 2 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy II.
Článek 4
Pro účely ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem v souladu s články 6 a 9 směrnice 2007/46/ES se nepoužijí tyto předpisy:
1)
směrnice Rady 80/1268/EHS (3);
2)
směrnice Rady 80/1269/EHS (4), pokud jde o vozidla s vodíkovým pohonem poháněná spalovacím motorem;
3)
příloha I směrnice Rady 70/221/EHS (5);
4)
oddíl 3.3.5 přílohy II a oddíl 4.3.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/27/ES (6);
5)
oddíl 3.2.6 přílohy II a oddíl 1.4.2.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/79/ES (7).
Článek 5
Značka ES schválení typu konstrukční části
Všechny vodíkové konstrukční části či vodíkové systémy shodující se s typem, pro který bylo vydáno ES schválení typu konstrukční části v souladu s tímto nařízením, budou opatřeny značkou ES schválení typu konstrukční části, jak je stanoveno v části 3 přílohy II.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. dubna 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 406/2010
av den 26 april 2010
om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 79/2009 om typgodkännande av vätgasdrivna fordon
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 79/2009 av den 14 januari 2009 om typgodkännande av vätgasdrivna fordon och om ändring av direktiv 2007/46/EG (1), särskilt artikel 12, och
av följande skäl:
(1)
Förordning (EG) 79/2009 är en särförordning inom gemenskapens typgodkännandeförfarande enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (2).
(2)
I förordning (EG) nr 79/2009 fastställs grundläggande bestämmelser om krav för typgodkännande av motorfordon med avseende på vätgasdrift, för typgodkännande av vätgaskomponenter och vätgassystem och för installation av sådana komponenter och system.
(3)
Från och med den här förordningens ikraftträdande bör tillverkare frivilligt kunna ansöka om EG-typgodkännande av fordon i sin helhet för vätgasdrivna fordon. Vissa av de särdirektiv som gäller förfarandet för EG:s typgodkännande enligt direktiv 2007/46/EG eller vissa av kraven i dessa direktiv ska dock inte gälla vätgasdrivna fordon eftersom de tekniska egenskaperna hos vätgasdrivna fordon skiljer sig markant från dem hos konventionella fordon, för vilka dessa typgodkännandedirektiv i huvudsak är utformade. I väntan på att dessa direktiv ändras så att specifika bestämmelser och testförfaranden för vätgasdrivna fordon införs måste övergångsbestämmelser införas för att vätgasdrivna fordon ska kunna undantas från dessa direktiv eller från vissa av kraven i dessa direktiv.
(4)
Harmoniserade regler för vätetankmottagare, inbegripet tankmottagare avsedda för flytande väte, måste antas för att garantera att vätgasdrivna fordon kan tankas i gemenskapen på ett säkert och tillförlitligt sätt.
(5)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1.
vätgasgivare: en givare för detektion av vätgas i luft.
2.
klass 0-komponent: vätgaskomponenter för höga tryck som inkluderar bränsleledningar och tillbehör som innehåller vätgas vid ett nominellt arbetstryck på mer än 3,0 MPa.
3.
klass 1-komponent: vätgaskomponenter för medelhöga tryck som inkluderar bränsleledningar och tillbehör som innehåller vätgas vid ett nominellt arbetstryck över 0,45 MPa och upp till 3,0 MPa.
4.
klass 2-komponent: vätgaskomponenter för låga tryck som inkluderar bränsleledningar och tillbehör som innehåller vätgas vid ett nominellt arbetstryck på upp till 0,45 MPa.
5.
hel inlindning: överklädnad med fibrer lindade runt stommen, både runt behållarens omkrets och i dess längdriktning.
6.
omlindning: överklädnad med fibrer lindade huvudsakligen runt omkretsen av stommens cylindriska del så att fibrerna inte bär någon signifikant belastning i behållarens längdriktning.
7.
Nm3 eller Ncm3 : en volym torr gas som upptar en volym av 1 m3 eller 1 cm3 vid temperaturen 273,15 K (0 °C) och det absoluta trycket 101,325 kPa (1 atm).
8.
livslängd: den livslängd i år under vilken behållarna kan användas säkert i enlighet med driftsvillkoren.
9.
typ av vätgassystem: en grupp vätgassystem som inte skiljer sig åt vare sig med avseende på deras tillverkares varumärke eller märke eller med avseende på deras ingående vätgaskomponenter.
10.
fordonstyp med avseende på vätgasdrift: en grupp fordon som inte skiljer sig åt när det gäller tillståndet för det väte som används eller när det gäller egenskaperna hos deras vätgassystem.
11.
typ av vätgaskomponent: en grupp vätgaskomponenter som inte skiljer sig åt när det gäller
a)
tillverkarens varumärke eller märke,
b)
klassificeringen, eller
c)
huvudfunktionen.
12.
elektroniskt kontrollsystem: en kombination av enheter avsedda att samverka vid alstringen av den angivna fordonskontrollfunktionen genom elektronisk databehandling.
13.
komplexa elektroniska fordonskontrollsystem: elektroniska kontrollsystem med en kontrollhierarki där en kontrollerad funktion kan avbrytas av en elektronisk kontroll eller en funktion på högre nivå. En avbruten funktion blir en del av det komplexa systemet.
14.
behållare: varje system som används för lagring av flytande väte vid låg (kryogen) temperatur eller komprimerat gasformigt väte, utom övriga vätgaskomponenter som kan vara fästa vid eller inmonterade i behållaren.
15.
behållarmontering: två eller flera behållare med integrerade, sammankopplade bränsleledningar som är inneslutna i ett skyddande skal eller en skyddande ram.
16.
arbetscykel: en cykel med start och nedstängning av systemet eller systemen för vätgasomvandling.
17.
tankningscykel: en tryckökning på över 25 procent av behållarens arbetstryck orsakad av en yttre vätgaskälla.
18.
tryckregulator: en anordning som används för att reglera leveranstrycket av gasformigt bränsle till omvandlingssystemet för vätgas.
19.
första tryckregulator: den tryckregulator som har behållartrycket som inströmningstryck.
20.
backventil: en ventil som gör att vätgasen bara kan flöda i en riktning.
21.
tryck: det manometertryck som mäts i MPa mot atmosfärstrycket, om inget annat anges.
22.
don: en kopplingsdetalj som används i ett system av rörlednings- eller slangsystem.
23.
böjlig bränsleledning: en böjlig rörledning eller slang genom vilken vätgas flödar.
24.
värmeväxlare: en anordning för uppvärmning av vätgasen.
25.
vätgasfilter: ett filter som används för att separera olja, vatten och smuts från vätgasen.
26.
automatisk ventil: en ventil som inte manövreras manuellt utan av via ett manövreringsorgan, med undantag av de backventiler som definieras i punkt 20.
27.
tryckutjämningsanordning: en icke återslutande anordning som när den aktiveras under specifika betingelser används för att tappa fluider från ett trycksatt vätgassystem.
28.
övertrycksventil: en icke återslutande, tryckaktiverad anordning som när den aktiveras under specifika betingelser används för att tappa fluider från ett trycksatt vätgassystem.
29.
tankanslutning eller tankmottagare: en anordning som används för att fylla behållaren på tankstationen.
30.
avtagbart vätgaslagringssystem: ett avtagbart system i ett fordon i vilket en eller flera behållare eller en behållarmontering hyses eller skyddas.
31.
avtagbar kopplingsdetalj för lagringssystem: kopplingsdetaljen för vätgas mellan ett avtagbart lagringssystem och den del av vätgassystemet som är permanent installerad i fordonet.
32.
automatisk förspänning (auto-frettage): ett tryckappliceringsförfarande som används vid tillverkning av kompositbehållare med metallstomme, som tänjer stommen bortom dess sträckgräns, tillräckligt för att orsaka kvarstående plastiska deformationer, vilket ger stommen tryckpåkänningar och gör att fibrerna får dragspänningar vid ett inre nolltryck.
33.
stomme: en del av en behållare som används som ett gastätt innerskal, på vilket armeringsfibrer lindas för att tillräcklig styrka ska uppnås.
34.
omgivningstemperatur: en temperatur i intervallet 20 °C ± 10 °C.
35.
enheter: den minsta uppdelningen av systemkomponenter enligt bilaga VI, eftersom dessa kombinationer av komponenter behandlas som enskilda entiteter för identifierings-, analys- eller bytesändamål.
36.
fordonets frigångshöjd: avståndet mellan markplanet och fordonets undersida.
37.
säkerhetsanordning: anordning som garanterar en säker drift i systemets normala driftsområde eller tillåtna felområde.
38.
omvandlingssystem för vätgas: varje system som är utformat för omvandling av vätgas till elektrisk eller mekanisk energi eller till värmeenergi. Detta inkluderar exempelvis framdrivningssystem och reservkraftssystem.
39.
otillåtet felområde: för en processvariabel det område inom vilket en oönskad händelse kan förväntas.
40.
läckageprovsgas: vätgas, helium eller en inert gasblandning som innehåller en påvisat detekterbar mängd helium eller vätgas.
41.
normalt driftsområde: för en processvariabel det för processvärdena planerade området.
42.
yttre tryck: det tryck som verkar på den konvexa sidan av en innertank eller en yttre mantel.
43.
yttre mantel: den del av behållaren som hyser innertanken eller de innertankarna och tillhörande isoleringssystem.
44.
styv bränsleledning: rörledning som inte är utformad för att vara böjlig under normal drift och genom vilken vätgas flödar.
45.
system för avkokningshantering: ett system som gör avkokande gas oskadlig under normala betingelser.
46.
säkerhetsinstrumenterat system: ett processkontrollsystem som genom ett automatiskt ingripande i processen förhindrar att ett otillåtet felområde nås.
47.
parti: en kvantitet framgångsrikt tillverkade färdiga behållare med samma nominella mått, utformning, angivna tillverkningsmaterial, tillverkningsprocess, tillverkningsutrustning och, i tillämpliga fall, betingelser avseende tid, temperatur och atmosfär under värmebehandling.
48.
behållarutrustning: alla anordningar som är inmonterade direkt i behållarens innertank eller yttre mantel.
49.
färdig behållare: en behållare som är typisk för normal tillverkning, komplett med ytbeläggning, inklusive den av tillverkaren angivna integrerade isoleringen, men fri från icke-integrerad isolering eller icke-integrerat skydd.
50.
sprängningstryck: det tryck vid vilket behållaren brister.
51.
tillåtet felområde: för en processvariabel, området mellan det normala driftsområdet och det otillåtna felområdet.
52.
avkokningssystem: ett system som under normala betingelser ventilerar avkokningsgas innan behållarens eller behållarnas tryckutjämningsanordning öppnas.
53.
manuell ventil: en ventil som manövreras manuellt.
54.
säkerhetskoncept: åtgärder avsedda att säkerställa en säker drift, även i händelse av ett brott eller slumpmässiga fel.
55.
övervaknings- och kontrollsystem för användning: ett system som räknar tankningscyklerna och förhindrar vidare användning av fordonet när ett förutbestämt antal tankningscykler har överskridits.
56.
ledning för bränsletillförsel: en ledning som försörjer omvandlingssystemet eller omvandlingssystemen för vätgas.
57.
kompositbehållare: en behållare konstruerad av fler än ett material.
58.
överklädning: hartsimpregnerade sammanhängande fibrer som används som armering runt en stomme.
59.
automatiskt förspänningstryck: tryck inuti den överklädda behållaren vid vilket den önskade spänningsfördelningen mellan stommen och överklädnaden skapas.
60.
gränser för funktionell drift: de yttre fysikaliska gränser inom vilka systemet kan upprätthålla kontrollen.
61.
kontrollområde: det område för en utsignalsvariabel över vilket systemet sannolikt kan utöva kontroll.
62.
transmissionslänkar: anordningar som används för att koppla samman utspridda enheter i syfte att överföra signaler, driftsdata eller energi.
63.
kontroll på högre nivå: system eller funktioner som använder ytterligare databehandling eller givarsignaler för att ändra fordonets uppträdande genom att beordra ändringar av fordonskontrollsystemets normala funktion(er).
Artikel 2
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av fordon med avseende på vätgasdrift
1. Tillverkaren eller dennes representant ska till typgodkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på vätgasdrift.
2. Ansökan ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument i del 1 i bilaga I.
Tillverkaren ska lämna de upplysningar som anges i del 3 i bilaga I för periodisk besiktning under fordonets livslängd.
3. Om de relevanta kraven enligt del 1 i bilaga III eller del 1 i bilaga IV, bilaga V och bilaga VI uppfylls ska godkännandemyndigheten bevilja ett EG-typgodkännande och utfärda ett typgodkännandenummer enligt det numreringssystem som beskrivs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.
En medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp.
4. Vid tillämpning av punkt 3 ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt mallen i del 2 i bilaga I.
Artikel 3
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av komponenter avseende vätgaskomponenter och vätgassystem
1. Tillverkaren eller dennes representant ska till typgodkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av komponenter för en typ av vätgaskomponent eller vätgassystem.
Ansökan ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument i del 1 i bilaga II.
2. Om de relevanta kraven enligt bilaga III eller bilaga IV uppfylls ska godkännandemyndigheten bevilja ett EG-typgodkännande av komponenter och utfärda ett typgodkännandenummer enligt det numreringssystem som beskrivs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.
En medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan typ av vätgaskomponent eller vätgassystem.
3. Vid tillämpning av punkt 2 ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt mallen i del 2 i bilaga II.
Artikel 4
Vid EG-typgodkännandet av hela fordon avseende vätgasdrivna fordon enligt artiklarna 6 och 9 i direktiv 2007/46/EG ska följande inte gälla:
1.
Rådets direktiv 80/1268/EEG (3).
2.
Rådets direktiv 80/1269/EEG (4), när det gäller vätgasdrivna fordon som drivs med förbränningsmotor.
3.
Bilaga I till rådets direktiv 70/221/EEG (5).
4.
Avsnitt 3.3.5 i bilaga II och avsnitt 4.3.2 i tillägg 1 till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/27/EG (6).
5.
Avsnitt 3.2.6 i bilaga II och avsnitt 1.4.2.2 i tillägg 1 till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/79/EG (7).
Artikel 5
EG-typgodkännandemärke för komponenter
Varje vätgaskomponent eller vätgassystem som överensstämmer med en typ för vilken ett EG-typgodkännande för komponenter har beviljats enligt denna förordning ska bära ett EG-godkännandemärke för komponenter enligt del 3 i bilaga II.
Artikel 6
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den här förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 april 2010.