ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 4 augusti 2010
om det statliga stöd C 40/08 (f.d. N 163/08) som Polen har genomfört till förmån för PZL Hydral S.A.
[delgivet med nr K(2010) 5406]
(Endast den polska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2010/690/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut K(2008)4753 slutlig (1) om att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och beslut K(2008)6371 slutlig (2) om att utvidga omfattningen av förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i fråga om stöd nr C 40/2008 (f.d. N 163/2008),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse av den 27 mars 2008 anmälde de polska myndigheterna en omstruktureringsplan för PZL Hydral S.A. (nedan kallat PZL Hydral). Kommissionen begärde ytterligare information genom en skrivelse av den 6 maj 2008. Genom en skrivelse av den 4 juni 2008 begärde de polska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för svar till den 27 juni 2008 och kommissionen gav sitt medgivande genom en skrivelse av den 10 juni 2008. De polska myndigheterna lämnade tilläggsinformation rörande omstruktureringsplanen genom en skrivelse av den 7 juli 2008.
(2)
Förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (det formella granskningsförfarandet) inleddes den 10 september 2008. Det formella granskningsförfarandet utvidgades senare genom ett beslut av den 12 november 2008.
(3)
Polen framförde sina synpunkter den 14 oktober och den 22 december 2008 och lämnade tilläggsinformation den 7 april 2009. Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje parter.
(4)
Möten med de polska myndigheterna hölls den 27 april, den 14 oktober 2009 och den 12 februari 2010. Den 18 december 2009 begärde kommissionen ytterligare information. Kommissionen och de polska myndigheterna utväxlade flera skrivelser per e-post och de polska myndigheterna sände tilläggsinformation per e-post på följande datum: 20 oktober 2009, 23 november 2009, 15 december 2009, 13 januari 2010, 16 januari 2010, 9 februari 2010, 10 februari 2010, 26 februari 2010, 1 mars 2010, 3 mars 2010, 4 mars 2010, 19 mars 2010, 5 maj 2010, 12 maj 2010, 20 maj 2010, 28 maj 2010, 3 juni 2010, 4 juni 2010, 7 juni 2010, 8 juni 2010, 9 juni 2010, 17 juni 2010, 23 juni 2010, 24 juni 2010, 28 juni 2010, 7 juli 2010, 8 juli 2010, 9 juli 2010, 12 juli 2010 och 13 juli 2010.
II. BESKRIVNING
II.1 Stödmottagare: PZL Hydral och PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral grundades 1946 som ett statligt företag. Det är nu ett stort företag som fram till 2008 var specialiserat på tillverkning av civil och militär industrihydraulik, utformning och tillverkning av och tjänster för elektroniska hydromekaniska bränslereglerande system för alla typer av flygplansmotorer, hydrauliska reglersystem för luftfartyg och krafthydraulik för helikoptrar. Sedan 2008 har PZL Hydral fungerat som moderföretag för en koncern, och har upphört med sin industriverksamhet.
(6)
År 2003 övertog den statsägda industriutvecklingsbyrån (nedan kallad IDA) 80,94 % av aktierna i PZL Hydral (1 284 686 aktier) från staten. Ytterligare aktier överfördes från staten till industriutvecklingsbyrån 2005 (499 103 aktier) vilket ökade industriutvecklingsbyråns aktieinnehav till 87,39 %, 2007 (64 374 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 90,54 %, och den 12 januari 2010 (38 399 aktier) vilket ökade aktieinnehavet till 92,42 %. Alla dessa transaktioner genomfördes till det symboliska priset av 1 zloty. Sedan den 12 januari 2010 har industriutvecklingsbyrån 18 886 562 aktier med ett nominellt värde på 18 865 620 zloty. De återstående aktierna (7,58 %) med ett nominellt värde på 1 547 210 zloty innehas för närvarande av de anställda.
(7)
År 2007 kontrollerade PZL Hydral följande dotterbolag: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o. vars huvudsakliga verksamhet är gjutning, smältning, bearbetning och ytbehandling av stålkomponenter, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o. som producerar och säljer värmeenergi, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. som tillverkar ventiler och hydrauliska distributörer, bearbetar metallutrustning och tillhandahåller reparationstjänster för hydrauliska maskiner och tillbehör och PZL Wrocław Sp. z o.o. (nedan kallat PZL Wrocław). Dessutom kontrollerade PZL Hydral två andra företag som för närvarande håller på att likvideras. I slutet av år 2006 hade koncernen totalt 795 anställda.
(8)
PZL Wrocław grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till PZL Hydral i syfte att skapa ett driftsbolag som tar över PZL Hydrals verksamhet, så att det senare kan fungera som ett holdingbolag och handha PZL Hydral-koncernens omstruktureringsprocess.
(9)
Vissa av PZL Wrocławs tillgångar överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław, antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller som försäljning med pris enligt bokfört värde i PZL Hydrals redovisning för 2004 (se tabell 1).
Tabell 1
Överföring av tillgångar som bidrag i natura eller som försäljning (zloty)
Överförings-datum
Typ av tillgångar
Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura)
Tillgångarnas bokförda värde
30.12.2004
anläggningstillgångar - rörliga
bidrag i natura
3 917 321,0
30.12.2004
immateriella tillgångar
bidrag i natura
801 332,0
30.12.2004
pågående arbete
bidrag i natura
1 251 352,0
30.12.2004
material
bidrag i natura
251 719,0
30.11.2006
anläggningstillgångar - rörliga
bidrag i natura
138 516,44
30.11.2006
material
bidrag i natura
679 915,73
30.11.2006
anläggningstillgångar - rörliga
bidrag i natura
1 186 803,54
30.11.2006
immateriella tillgångar
bidrag i natura
290 268,95
20.6.2007
anläggningstillgångar - rörliga
försäljning
1 250 000,0
30.12.2007
anläggningstillgångar - rörliga
bidrag i natura
1 293 600,0
21/23.12.2008
pågående arbete
försäljning
5 230 644,91
27.3.2008
material
försäljning
2 985 631,15
10.3.2009
material
försäljning
304 294,33
(10)
De materiella anläggningstillgångar som PZL Wrocław förvärvade från PZL Hydral överfördes antingen som bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital eller genom försäljning (se tabell 2). I båda fallen baserades transaktionsvärdet på en oberoende expertbedömning. När anläggningstillgångarna överfördes fanns det redan hypotek på fastigheter till förmån för följande offentliga borgenärer: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien och Wrocławs stad till ett belopp på 142,558 miljoner zloty.
Tabell 2
Överföring av fastigheter (zloty)
Överföringsdatum
Typ av tillgångar
Överföringsmetod (försäljning eller bidrag i natura)
Tillgångarnas bokförda värde
30.12.2007
anläggningstillgångar - fastigheter
bidrag i natura
8 337 000,0
30.12.2007
anläggningstillgångar - fastigheter
försäljning
10 309 508,56
(11)
Den 31 december 2007 gjorde PZL Hydral en överföring med det nominella värdet 918 900 zloty till PZL Wrocław i form av bidrag till PZL Wrocławs kapital.
(12)
De återstående tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan den 17 januari 2006 och den 27 april 2010 såldes till bokfört värde genom ett antal överföringar av tillgångar under konstruktion som inte var pantförskrivna eller belastade med hypotek.
(13)
Det totala värdet på tillgångarna som överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław mellan 2004 och 2010 uppgick till 44 708 791,02 zloty.
(14)
559 anställda överfördes från PZL Hydral till PZL Wrocław år 2008 och 37 anställda överfördes år 2009.
(15)
PZL Wrocław tillverkar komponenter för luftfartyg som används av den polska försvarsmakten (fram till slutet av år 2007 sköttes tillverkningen av PZL Hydral) och tillhandahåller tjänster för underhåll och reparation av utrustning som används av den polska armén. Militära produkter är föremål för produktspecifik certifiering i enlighet med den polska försvarsmaktens tekniska krav. Varje steg dokumenteras individuellt och produkterna (och relaterade underhållstjänster) övervakas av en militär företrädare på platsen.
(16)
PZL Wrocław har för närvarande tillstånd nr B-007/2007 utfärdat den 17 januari 2007 av ministeriet för inrikes ärenden och administration, för verksamhet inom följande områden:
-
Tillverkning och marknadsföring av utrustning för att avfyra ammunition för larm, signaler och gas enligt definitionen i punkt 8 (typer av vapen och ammunition) i bilaga 1 till ministerförordningen av den 3 december 2001 om typer av vapen och ammunition och en förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd (3).
-
Tillverkning och marknadsföring av militära eller polisiära produkter enligt definitionen under rubriken WT V, och komponenter och beståndsdelar i produkter enligt definitionen under rubrikerna WT II, WT III och WT XIV (punkterna 1-4 och 7-10) i bilaga nr 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen.
-
Tillverkning och marknadsföring av utrustning för tillverkning av militära eller polisiära produkter och marknadsföring av teknik för tillverkning av produkter avsedda för detta ändamål enligt definitionen under rubriken WT XIII i bilaga 2 (förteckning över militära och polisiära produkter och tekniker för tillverkning och marknadsföring som kräver tillstånd) till den ovan nämnda ministerförordningen.
(17)
PZL Wrocław innehar följande certifikat:
-
Certifikat om överensstämmelse med kraven i ISO 9001:2000 utfärdat av Bureau Veritas Certification.
-
Certifikat om överensstämmelse med kraven i AS9100-B utfärdat av Bureau Veritas Certification.
-
Certifikat om tillstånd att tillverka luftfartstillbehör som uppfyller kraven i PART 21-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart.
-
Certifikat för att utföra tekniskt underhåll på produkter som uppfyller kraven i PART 145-luftfartsförordningar utgivna av polska byrån för civil luftfart.
-
NADCAP-certifikat som utfärdas av prestandagranskningsinstitutet för valda specialprocesser: värmebehandling (HT), icke-förstörande provning (NDT), kemiska processer (CHP) och gnistbearbetning (EDM).
(18)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att produkterna från PZL Hydral (numera från PZL Wrocław) utgör en viktig del av den ekonomiska utvecklingsplan som den polska regeringen lanserade år 1995 för perioden 1996-2000 och år 2000 för perioden 2001-2006.
(19)
Det finns dessutom uttryckliga hänvisningar till PZL Hydral eller dess affärsverksamhet i ett antal genomförandeåtgärder och statliga riktlinjer för den ekonomiska utvecklingsplanen, t.ex. följande:
-
Riktlinjer av den 30 januari 1995 från ledningen för den centrala planeringsbyrån om den ekonomiska utvecklingsplanen för 1996-2000.
-
Riktlinjer från juli 2000 från finansministeriet om den centrala ekonomiska utvecklingsplanen för 2001-2006.
-
Organisering av arbete som företag genomför inom ramen för den nationella försvarslagen av den 23 augusti 2001 (4).
-
Ministerförordning av den 24 juni 2003 om anläggningar av särskild betydelse för statens säkerhet och försvar och specialskydd av dem (5).
-
Ministerförordning av den 20 augusti 2004 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (6).
-
Ministerförordning av den 9 november 2007 med förteckning över företag som har särskild betydelse för ekonomin och försvaret (7).
(20)
Företag som återfinns i denna typ av förteckningar måste tillhandahålla detaljerade årsrapporter om sin försvarsproduktionskapacitet (mängder, profil, värden) så att ministeriet kan planera den militära verksamheten.
(21)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att relevanta tillstånd och certifikat (punkterna 16 och 17) gör det möjligt att leverera varor och tjänster av särskild kvalitet till specialkunder (företag av särskild betydelse för statligt försvar och försvarsministeriet). Utöver att PZL Wrocław (och tidigare PZL Hydral) levererar komponenter till hydrauliska system, bränslesystem och reglersystem, är även reparationer av installerade maskindelar av vital betydelse för funktionen hos de luftfartyg som den polska försvarsmakten använder (W-3, Mi-2, M28 Bryza och PZL 130 Orlik), och de polska myndigheterna påpekade också att W-3 och Mi-2 är de helikoptertyper som den polska armén använder mest.
(22)
De varor som PZL Hydral tillverkar för försvarsmakten har motsvarande Natokod enligt Natos standardiseringsavtal, och företaget självt har en Natokod.
(23)
Enligt redogörelsen i punkt 9 ff. har PZL Hydral sedan december 2004 överfört tillgångar till PZL Wrocław. Endast tillgångarna som överfördes den 30 december 2007 (fastigheter) var belastade med hypotek till förmån för offentliga borgenärer.
(24)
De polska myndigheterna bekräftade att PZL Wrocław sedan verksamheten inleddes hade skött alla sina skulder till offentliga borgenärer i tid, inklusive socialförsäkringsavgifter och skatter för de anställda.
II.2 PZL Hydrals finansiella svårigheter
(25)
År 1998 började PZL Hydral få svårigheter att betala sina skulder till privata och offentliga borgenärer.
(26)
I slutet av 1998 uppgick PZL Hydrals skulder till privata borgenärer (banker och leverantörer) till 90,4 miljoner zloty. Största delen av skulderna gällde två banker: Bank […] (8) och Bank […].
(27)
PZL Hydral var skyldigt Bank […] 54 miljoner zloty i slutet av 1998 och 86,4 miljoner zloty i november 2006, när ett förlikningsavtal slöts, och bankens fordran tillgodosågs 2007. PZL Hydral var skyldigt Bank […] 23 miljoner zloty i slutet av år 1998 och 55,6 miljoner zloty i oktober 2003, och fordran tillgodosågs 2004.
Tabell 3
Ändringar i totalbeloppen för skulder som PZL Hydral hade hos […] (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Kapital
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Ränta
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Totalt
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabell 4
Ändringar av totalbeloppen för PZL Hydrals skulder till […] (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Kapital
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Ränta
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Totalt
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Dessa privata banker hade säkerheter med förmånsrätt (se detaljerad beskrivning i punkterna 32 och 34 nedan) och skulle utan svårigheter ha kunnat driva in sina fordringar genom exekvaturbeslut. Enligt 1997 års banklag (9) kan bankerna utfärda exekvaturbeslut på grundval av sina register eller andra dokument som rör banktransaktioner. Ett exekvaturbeslut kan tjäna som grund för verkställighet efter att domstolen har tilldelat det en verkställighetsklausul. Detta är en mycket snabbare väg än den som gäller för andra borgenärer, som måste begära ett föreläggande vid domstol innan ett verkställighetsbeslut kan gå vidare. De privata borgenärerna har dock inte vidtagit några indrivningsåtgärder, dvs. de har inte begärt att konkursförfarande inleds mot PZL Hydral och inte heller har de vidtagit några andra åtgärder för att driva igenom sina fordringar på tillgångarna.
(29)
När PZL Hydral 1998-2006 hade svårigheter att betala tillbaka sina lån hade bankerna med stöd av civillagstiftningen kunnat debitera lagstadgad ränta enligt den räntesats som ministeriet fastställt (se tabell 7). I stället för att systematiskt debitera denna ränta debiterade bankerna dock tidvis endast enligt de räntesatser som framgår av tabell 5 och tabell 6.
Tabell 5
Räntesatser debiterade av Bank […] (USD-lån baserade på Libor)
År
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabell 6
Räntesatser debiterade av Bank […] (USD-lån baserade på Libor)
År
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabell 7
Lagstadgade räntesatser
År
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
De polska myndigheterna hävdar att dessa banker utgick från att de skulle få en högre avkastning om de bidrog till PZL Hydrals omstruktureringsprocess. Bankerna följde noga förhandlingarna med det första företaget som var intresserat av att förvärva PZL Wrocław, nämligen […] (se punkt 57 ff.). Bankerna övervakade regelbundet PZL Hydrals ekonomiska situation genom granskning av finansiella rapporter, besök på platsen och marknadsanalys.
(31)
Bank […] slöt i april 2003 ett förlikningsavtal för återbetalning av skulderna. Banken avskrev 51,6 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 4 miljoner zloty (7 %). De avskrivningar som följde av förlikningsavtalet fördes in i PZL Hydrals redovisning för budgetåret 2004.
(32)
Bank […] gick med på en uppgörelse grundad på dess egna ekonomiska bedömning trots att banken innehade hypotek med förmånsrätt. Banken garanterade sin kredit bl.a. genom en säkerhet på 13,7 miljoner zloty i fastigheter, överlåtelse av alla licensrättigheter och kommersiella rättigheter enligt det licensavtal som slutits med […] rörande tillverkning av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av 1,2 miljoner USD (ca 3 968 000 zloty) (10), överföring av maskiner och utrustning som levereras av […] enligt licensavtalet till ett värde av 2,4 miljoner USD (ca 7 938 000 zloty) och överlåtelse av fordringar från försäljningen av luftkonditioneringsutrustning till ett värde av minst 8 miljoner USD per år (ca 26,5 miljoner zloty) (11).
(33)
I november 2006 slöt Bank […] ett förlikningsavtal för avskrivning av 86,4 miljoner zloty och godtog en återbetalning på endast 11,5 miljoner zloty. Således återbetalade PZL Hydral slutligen endast 13 % av skulden. Återstoden, dvs. 74,9 miljoner zloty, avskrevs.
(34)
Bank […] godtog detta låga belopp trots att den hade säkerhet med förmånsrätt i den fastighet som hade störst betydelse för produktionen och som inhyste de administrativa enheterna. Denna säkerhet bestod bl.a. av hypotek med förmånsrätt i två fastigheter till ett totalbelopp på 19,75 miljoner zloty, panträtt med förmånsrätt i en produktionslinje för kompressorer till ett belopp på 20 miljoner zloty, överlåtelse av fordringar med förmånsrätt i försäljningsavtal för kompressorer till ett värde av 20 miljoner zloty, en registrerad panträtt med förmånsrätt i maskiner och inventarier till ett totalvärde av 2,8 miljoner zloty och överföringsavtal med förmånsrätt i lös egendom till ett värde av 2,65 miljoner zloty, 2,4 miljoner zloty, 0,56 miljoner zloty och 1,1 miljoner zloty. Säkerheten var dessutom av sådan karaktär att en potentiell köpare skulle ha kunna fortsätta med produktionen efter förvärvet, och det skulle också ha varit möjligt att transportera hela eller delar av maskinerna utan att demontera dem, om en potentiell köpare skulle ha velat flytta dem.
(35)
Efter avtalen med bankerna frisläpptes säkerheten för anläggningstillgångarna. I och med detta förbättrades de offentliga borgenärernas läge i förhållande till denna säkerhet, dvs. deras hypotek fick en högre företrädesordning (12).
(36)
År 1998 bestod företagets skulder till offentliga borgenärer av offentligrättsliga fordringar (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, regionkontoret i lägre Silesien, Wrocław stad och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) som uppgick till 29 miljoner zloty. Dessutom hade finansministeriet civilrättsliga fordringar på 9,4 miljoner zloty. Utvecklingen av dessa skulder till olika offentliga borgenärer framgår av tabellerna 8, 9, 10, 11, 12, 13 och 14.
Tabell 8
PLZ Hydrals skulder till socialförsäkringkontoret (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Ränta
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Totalt
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabell 9
PLZ Hydrals skulder till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Ränta
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Totalt
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabell 10
PLZ Hydrals skulder till skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Ränta (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Totalt
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabell 11
PLZ Hydrals skulder till Wrocław stad (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Ränta
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Totalt
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabell 12
PLZ Hydrals skulder till regionkontoret i lägre Silesien (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Ränta
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Totalt
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabell 13
PLZ Hydrals skulder till statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Ränta
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Totalt
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabell 14
PLZ Hydrals skulder till finansministeriet (tusen zloty)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Kapital
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Ränta
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Totalt
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
De räntesatser som de offentliga borgenärerna debiterade på skatteskulderna visas i tabell 15. Det är viktigt att notera att tabellerna 8-14 visar delbetalningar av belopp och nivån vid slutet av året, och den utestående räntan under ett visst år är därför inte direkt relaterad till kapitalet, som kan variera.
Tabell 15
Ränta på skatteskulder (14)
År
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Utöver debitering av lämplig ränta på skatteskulderna säkrade socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad och regionkontoret i lägre Silesien sina fordringar på PZL Hydral genom inteckning i företagets fasta tillgångar. I tabellerna 16, 17, 18, 19 och 20 visas ändringarna i de hypotek på PZL Hydrals tillgångar som innehades av dessa offentliga borgenärer.
Tabell 16
Socialförsäkringskontorets säkerhet på PZL Hydrals tillgångar
År
Belopp
Kommentarer
1
1998
21 996 411,92 zloty
hypotek totalt
2
1999
21 996 411,92 zloty
hypotek totalt
3
2000
21 996 411,92 zloty
hypotek totalt
4
2001
28 660 990,95 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 6 664 579,03zloty lades till
5
2002
29 602 956,07 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 941 965,12zloty lades till
6
2003
37 315 430,58 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 7 712 474,51zloty lades till
7
2004
68 984 278,13 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 31 668 847,55zloty lades till
8
2005
82 625 551,83 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 1 364 127,70zloty lades till
9
2006
91 511 663,94 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 8 886 112,11zloty lades till
10
2007
96 153 021,00 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 4 641 357,06zloty lades till
Tabell 17
Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av skattemyndigheten i lägre Silesien
År
Belopp
Kommentarer
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 zloty
hypotek totalt
9
2006
5 692 649,25 zloty
hypotek totalt
10
2007
5 692 649,25 zloty
hypotek totalt
Tabell 18
Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole
År
Belopp
Kommentarer
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 zloty
hypotek totalt
4
2001
212 138,61 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 99 379,00 zloty lades till
5
2002
212 138,61 zloty
hypotek totalt
6
2003
212 138,61 zloty
hypotek totalt
7
2004
212 138,61 zloty
hypotek totalt
8
2005
212 138,61 zloty
hypotek totalt
9
2006
212 138,61 zloty
hypotek totalt
10
2007
212 138,61 zloty
hypotek totalt
Tabell 19
Säkerhet i PZL Hydrals tillgångar som innehas av Wrocław stad
År
Belopp
Kommentarer
1
1998
710 074,30 zloty
hypotek totalt
2
1999
710 074,30 zloty
hypotek totalt
3
2000
710 074,30 zloty
hypotek totalt
4
2001
945 962,80 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 235 888,50zloty lades till
5
2002
2 119 622,40 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 1 173 659,60zloty lades till
6
2003
2 119 622,40 zloty
hypotek totalt
7
2004
11 217 294,85 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 9 097 672,45zloty lades till
8
2005
11 217 294,85 zloty
hypotek totalt
9
2006
12 589 452,85 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 3 538 324,00zloty lades till
10
2007
15 379 758,25 zloty
hypotek totalt
ett hypotek på 2 790 305,40zloty lades till
Tabell 20
Säkerheter i PZL Hydrals tillgångar som innehas av regionkontoret i lägre Silesien
År
Belopp
Kommentarer
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 zloty
hypotek totalt
6
2003
634 594,10 zloty
hypotek totalt
7
2004
634 594,10 zloty
hypotek totalt
8
2005
634 594,10 zloty
hypotek totalt
9
2006
634 594,10 zloty
hypotek totalt
10
2007
634 594,10 zloty
hypotek totalt
(39)
De polska myndigheterna noterade också att de offentliga borgenärerna hade beaktat den betydande värdeökningen för industriella fastigheter i Wrocław mellan 2003 och 2008. Fastighetspriserna steg allmänt med 100 % och för PZL Hydrals fastigheter var ökningen 300 %. Offentliga borgenärer med hypotek i PZL Hydrals tillgångar kunde därför konstatera att värdet på deras säkerhet hade ökat.
(40)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och finansministeriet inte innehade några säkerheter (hypotek) i PZL Hydrals tillgångar. Finansministeriet drev in en del av sina fordringar genom ett avtal med PZL Hydral som slöts den 20 maj 2002, enligt vilket PZL Hydral skulle betala en betydande del av sina skulder fram till slutet av år 2002 (se tabell 14).
(41)
Enligt de polska myndigheterna vidtog de offentliga borgenärerna - i motsats till de privata borgenärerna - indrivningsåtgärder via en utmätningsman. Mellan 1998 och 2007 lämnade socialförsäkringskontoret exekutionstitlar för ett belopp på 119,95 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien för ett belopp på 43,8 miljoner zloty och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer för ett belopp på 2,1 miljoner zloty, men de belopp som i praktiken erhölls genom detta nådde inte upp till skuldnivån enligt exekutionstitlarna. De polska myndigheterna betonade att alternativa åtgärder, såsom att beslagta tillgångar, inte ansågs vara rimliga att verkställa och inte heller var ekonomiskt meningsfulla. De övriga offentliga borgenärerna vidtog inga indrivningsåtgärder men observerade privatiserings- och omstruktureringsprocessen, som de ansåg skulle ge dem en högre avkastning än en direkt indrivning av fordringarna.
Tabell 21
Sammanfattning av offentliga borgenärers indrivningsåtgärder gentemot PZL Hydral (1997-2009)
År
Betalda offentliga skulder
1
1998
206 349,90 zloty
2
1999
0,00 zloty
3
2000
674 100,75 zloty
4
2001
4 922 525,14 zloty
5
2002
3 209 042,05 zloty
6
2003
223 928,70 zloty
7
2004
1 960 765,69 zloty
8
2005
3 641 223,35 zloty
9
2006
4 472 476,92 zloty
10
2007
9 455 133,89 zloty
11
2008
54 590 790,45 zloty
12
2009
4 500 000
Totalt
87 846 336,84 zloty
(42)
Mellan 1998 och 2009 betalades offentliga skulder till ett belopp på 87,846 miljoner zloty (26 %).
(43)
Efter 2003 har PZL Hydral i betydande grad ökat betalningen av offentliga skulder.
II.3 PZL Hydral som ett företag i svårigheter
(44)
I tabell 22 visas finansiella uppgifter för PZL Hydral för 1998-2009.
Tabell 22
utvalda uppgifter från PZL Hydrals finansiella rapporter (tusen zloty)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Nettointäkter från försäljning
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Vinst (förlust) från försäljning
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Nettovinst (-förlust) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Totala tillgångar
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Aktieägarnas (negativa) aktiekapital
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Långfristiga skulder och reserver
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Från 1998 till 2002 hade PZL Hydral ett positivt aktiekapital. Från och med 2003 hade företaget ett negativt aktiekapital och noterade systematiska nettoförluster fram till 2007. Mellan 2007 och 2009 gick PZL Hydral med vinst. Värdet på PZL Hydrals tillgångar minskade från 203,936 miljoner zloty år 1998 till 76,986 miljoner zloty år 2006. De långfristiga skulderna ökade konstant från 1998 till 2001 och från 2003 till 2006, då de uppgick till 327,486 miljoner zloty.
(46)
Såsom framgår ovan härrörde PZL Hydrals intäkter från och med 2008 i huvudsak från försäljning av tjänster och produkter i lager som hade tillverkats under de föregående åren och, i en begränsad utsträckning, från företagets dotterbolag.
II.4 PZL Wrocław som ett företag i svårigheter
(47)
PZL Wrocławs befann sig i en finansiell situation där företaget varken 2007, 2008 eller 2009 förlorade mer än 50 % av sitt kapital och inte heller uppfyllde kraven för insolvensförfarande enligt polsk lag. PZL Wrocławs omsättning uppgick till 5,3 miljoner zloty år 2006,23 miljoner zloty år 2007 och 60 miljoner zloty år 2008. Nettoförlusten år 2006 uppgick till 1 miljon zloty medan nettovinsten år 2007 uppgick till 0,04 miljoner zloty, med en kraftig ökning till 8,7 miljoner zloty år 2008.
(48)
Enligt PZL Wrocławs finansiella rapporter ökade värdet på företagets anläggningstillgångar från 4,8 miljoner zloty år 2006 till 25,7 miljoner zloty år 2007,27 miljoner zloty år 2008 och 29 miljoner zloty år 2009. Enligt den polska budgetlagen fördelas de finansiella resurserna för militär upphandling varje år av försvarsministeriet. År 2008 fick PZL Wrocław avtal för och sålde militära varor (såsom hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränsleregleringssystem) till ett belopp på […] och försåg försvarsministeriet med underhållstjänster till ett värde av […], dvs. ett totalbelopp på […].
(49)
De polska myndigheterna vidhåller också att den marknad där PZL Wrocław var verksamt fram till slutet av 2008, dvs. luftfart och försvar, inte visade några tecken på försvagning.
(50)
Under 2009 upplevde PZL Wrocław dock finansiella svårigheter till följd av en stark minskning av orderingången från försvarsministeriet på grund av den ekonomiska krisen. År 2009 föll värdet på beställda och sålda militära varor (t.ex. hydraulsystem, pneumatiska komponenter för bränslereglersystem) till […] och värdet på levererade underhållstjänster föll till […]. Detta ledde till att försäljningen av militära varor sjönk med […] % jämfört med 2008. PZL Wrocław registrerade därför en nettoförlust på 8,3 miljoner zloty år 2009. Omsättningen sjönk från 60 miljoner zloty år 2008 till 41 miljoner zloty år 2009.
(51)
Företagets skulder ökade från 31 miljoner zloty år 2008 till 35 miljoner zloty år 2009. Skulderna uppgick till 7 miljoner zloty år 2006 och 18,4 miljoner zloty år 2007.
(52)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att PZL Wrocław enligt polsk lag (16) ännu inte uppfyllde kraven för konkursförfarande. Om Hydral-koncernens pågående omstruktureringsprocess baserad på de antaganden som ligger till grund för omstruktureringsplanen för offentligrättsliga skulder och ramavtalet med investeraren skulle misslyckas, måste emellertid PZL Wrocław lämna in konkursansökan.
II.5 Omstruktureringsplanen och privatiseringsprocessen
(53)
Omstruktureringsplanen för PZL Hydral och PZL Wrocław (nedan kallad planen) måste ses mot bakgrund av Polens försök att privatisera verksamhetens lönsamma delar, särskilt inom luftfart och försvar.
(54)
År 1998 utarbetade en privat konsultgrupp, Business Management Finance S.A, en strategi för omstrukturering av PZL Hydral. Strategin omfattade en analys av PZL Hydrals aktuella finansiella ställning tillsammans med en analys av kostnader och omstruktureringsåtgärder. Enligt denna skulle det vara motiverat att isolera en del av PZL Hydrals tillgångar och sälja dem till en privat investerare för att kunna omstrukturera PZL Hydrals skulder.
(55)
Aktieägarna i PZL Hydral och, efter att företaget 2004 införlivats, i PZL Wrocław, höll regelbundna möten för att diskutera privatisering av koncernen eller delar av den (PZL Wrocław) och förhandlade om transaktionsvillkor med berörda parter.
(56)
Därefter inledde de polska myndigheterna förhandlingar med potentiella investerare och strax därefter med privata (endast för det första privatiseringsförsöket med […]) och offentliga borgenärer. Förhandlingar fördes med följande företag: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) och, från och med 2009, med den aktuella investeraren […] (nedan kallad […] eller investeraren).
(57)
På grundval av tidigare industriellt samarbete inleddes år 2002 diskussioner om försäljning av PZL Hydral med […], en global tillverkare av luftfartygskomponenter med en årsomsättning på […] år 2009. Den 25 november 2002 slöt […] och PZL Hydral ett avtal om affärssekretess. Den 22 april 2003 översände […] en avsiktsförklaring till PZL Hydral och anmälde intresse för att eventuellt förvärva PZL Hydrals aktier och för att genomföra en due diligence-bedömning. Denna bedömning genomfördes i maj 2003. I april 2005 utökade […] omfattningen av due diligence-bedömningen med tanke på eventuellt förvärv av PZL Wrocław, som hade införlivats år 2004. I juni 2005 överlämnades dokumentationen till […]. Under andra halvåret 2005 och första halvåret 2006 hölls flera möten med företrädare för […]. […] har dock sedan november 2006 inte vidtagit några åtgärder för att slutföra transaktionen.
(58)
Enligt de polska myndigheterna drog sig […] ur förhandlingarna eftersom frågan om företagets skulder inte hade fått någon lösning.
(59)
Under dessa förhandlingar fick de offentliga och privata borgenärerna regelbundet, ibland varje vecka, information om hur förhandlingarna framskred.
(60)
De polska myndigheterna drev en ny privatiseringsstrategi med fokus på att göra PZL Wrocław till ett lönsamt företag som skulle säljas och därefter ordna upp PZL Hydral med intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław och dess övriga dotterbolag och tillgångar. Denna strategi avtalades med IDA, PZL Hydral och PZL Hydrals offentliga borgenärer, och formaliserades som 2007-2010 års omstruktureringsplan (nedan kallad planen) under fjärde kvartalet 2007.
(61)
Enligt planen skulle de offentliga borgenärernas fordringar tillgodoses med intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, enligt följande: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. - 1 miljon zloty, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. - 3 miljoner zloty. Försäljningen av PZL Wrocław förväntades ge 65,9 miljoner zloty (inklusive gjuteriet). Försäljningen av de övriga finansiella tillgångarna förväntades ge 0,5 miljoner zloty och en fastighet kallad BBCenter 47,5 miljoner zloty, en bilpark 2 miljoner zloty och en kraftstation (GSZ) 0,9 miljoner zloty. Planen utgick således från ett antagande om att försäljningen av tillgångar ger en total intäkt på minst 120,8 miljoner zloty.
(62)
Planen omfattade även ett kapitaltillskott på 36 miljoner zloty för att garantera betalningen av 156,8 miljoner zloty till offentliga borgenärer. I planen förutsågs också möjligheten att IDA beviljar ett ytterligare kapitaltillskott på 77,4 miljoner zloty för betalning av skulderna till socialförsäkringskontoret för 1996-1998.
(63)
I januari 2007 fick PZL Wrocław militära certifikat och tillstånd för vapenhandel (se punkt 16). Under 2007 förvärvade företaget ytterligare tillgångar, maskiner, utrustning och kunskap. Detta finansierades med ett lån på 12,5 miljoner zloty som IDA beviljade PZL Wrocław den 24 maj 2007 (nedan kallat 2007 års lån) och genom ett bidrag i natura till PZL Wrocławs kapital från moderföretaget PZL Hydral i form av en överföring av tillgångar i december 2007.
(64)
De polska myndigheterna betonade också att 2007 års lån hade beviljats utifrån att IDA får en andel på cirka […] % i PZL Wrocław (motsvarande ett utbyte av skulder mot aktier) och att IDA skulle få tillräcklig avkastning på det investerade kapitalet efter försäljning av aktierna i PZL Wrocław, medan PZL Hydral skulle använda sitt aktieinnehav för att tillgodose de offentliga borgenärerna.
(65)
2007 års lån beviljades med 3 månaders Wibor plus 200 baspunkter (vid den tidpunkten 6,45 %) för en inledande löptid fram till 2007 och grundade sig på förutsättningen att lånet förlängs fram till att utbytet av skulder mot aktier ägde rum före försäljningen av PZL Wrocław. Lånet hade följande säkerhet:
-
En registrerad panträtt (17) i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (maskiner) till ett belopp av 5,5 miljoner zloty som infördes i registret för panträtter.
-
En vanlig panträtt (18) i 66 850 aktier som representerar 100 % av företaget vid transaktionstidpunkten i maj 2007 och […] % i slutet av år 2007.
(66)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att en bedömning av PZL Wrocławs värde på begäran av IDA hade genomförts i mars 2007 av konsultbyrån Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych i egenskap av oberoende expert. Tre värderingsmetoder användes: intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst (metod 1), intäktsmetod baserad på diskonterad nettovinst plus nedskrivning (metod 2) och metoden med diskonterat kassaflöde (metod 3) (19), inklusive en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario).
(67)
Med användning av de här tre metoderna värderades PZL Wrocław enligt följande:
Metod 1:
a)
enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till […],
b)
enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till […],
c)
enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till […].
Metod 2:
a)
enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till […],
b)
enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till […],
c)
enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till […].
Metod 3:
a)
enligt ett någorlunda framgångsrikt scenario uppskattades värdet till […],
b)
enligt ett optimistiskt scenario uppskattades värdet till […],
c)
enligt ett pessimistiskt scenario uppskattades värdet till […].
(68)
Följande tre beståndsdelar användes för värdering av PZL Wrocław:
-
Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007-2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), se tabell 23 nedan.
-
Diskonto baserat på uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 %.
-
Antagandet att kassaflödet blir konstant efter 2007-2011.
Tabell 23
De olika scenarier som ingår i 2007 års undersökning (tusen zloty)
År
2007
2008
2009
2010
2011
Någorlunda framgångsrikt scenario
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst + nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistiskt scenario
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst + nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pessimistiskt scenario
Kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettovinst + nedskrivning
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontot för alla tre värderingsmetoderna bygger på en uppskattad genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) på 10,25 % (20). Företagets finansiella prognoser, inklusive kassaflöde, nettovinst och nedskrivningar för 2007-2011 med en känslighetsanalys (någorlunda framgångsrikt, optimistiskt och pessimistiskt scenario), bygger på uppgifter som lämnats av PZL Wrocław. Enligt undersökningen baseras dessa uppgifter i stor utsträckning på prognoser för orderingång från försvarsministeriet.
(70)
På grundval av denna bedömning använde de polska myndigheterna det pessimistiska scenariot för att fastställa värdet på företagets aktier, vilket gav det lägsta resultatet. Mot denna bakgrund antog de att säkerheten i form av vanlig panträtt i PZL Wrocławs aktier hade ett marknadsvärde på minst 20,3 miljoner zloty (21). Tillsammans med panträtten i maskinerna som vid den tidpunkten hade ett värde på 5,5 miljoner zloty, anser de polska myndigheterna att säkerhetens värde vid det tillfället överskred lånets värde.
(71)
Dessutom gäller att IDA med expertbedömningen som stöd år 2007 ansåg att det vore rimligt att tilldela PZL Wrocław ett värde på […] för slutet av 2007 och att beakta det någorlunda framgångsrika scenariot. IDA ansåg sig också kunna få avkastning på sin investering. Den direkta avkastning som IDA kunde få, på grundval av utbyte av skulder mot aktier före försäljningen och ett innehav på […] % av aktierna (som är en ungefärlig procentandel och den arbetstes som IDA använde), skulle vara minst 48,5 miljoner zloty.
(72)
De polska myndigheterna hävdade därför att IDA i fråga om 2007 års lån agerade som en investerare inom ramen för försäljningen av PZL Wrocław. De polska myndigheterna påpekade också att 2007 års lån därför inte hade beviljats PZL Hydral såsom angivits i beslutet om att inleda förfarandet.
(73)
På grundval av den nya privatiseringsstrategin och 2007-2010 års omstruktureringsplan, inledde […], en ledande global leverantör av system och tjänster inom luftfarts-, rymdfarts- och försvarsindustrin som under 2009 hade intäkter på […], förhandlingar rörande köp av PZL Wrocław under första kvartalet 2007 och genomförde en due diligence-undersökning för PZL Wrocław i juli-augusti 2007 och februari 2008. Dessa förhandlingar var ett resultat av ett befintligt industriellt samarbete.
(74)
Den 31 januari 2008 lämnade […] ett bud på PZL Wrocławs aktier, och budet höjdes för första gången den 14 februari 2008. Den 17-18 mars 2008 höll företrädare för […] ett möte med IDA. Den 2 april 2008 höjde […] sitt bud för andra gången. Det pris som erbjöds för aktierna den 2 april 2008 var […] (vilket återspeglade PZL Wrocławs värde den 31 december 2007) plus ändringarna av omsättningstillgångar beräknade enligt en särskild formel. De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att tillämpning av formeln för att återspegla vinstökningen skulle ge en prisökning på […].
(75)
Detta anbud låg i linje med en oberoende expertbedömning som IDA hade låtit utföra. Enligt den bedömningen, som genomfördes av Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, hade PZL Wrocław i mars 2008 ett värde på […], på grundval av metoden med tillgångarnas substansvärde (nedan kallad NAV-metoden). Denna metod innebär att man använder en tillgångsinriktad princip för värderingen och beaktar tillgångarnas värde och kredit- och debetsidan både i och utanför balansräkningen. Samtidigt uppskattades PZL Hydrals värde på grundval av metoden med diskonterat kassaflöde (nedan kallad DCF-metoden), där de framtida intäkterna inte enbart beaktas utifrån materiella tillgångar utan även utifrån immateriella tillgångar i PZL Wrocławs ägo. Undersökningen inbegriper inte någon känslighetsanalys (dvs. den omfattar inte olika scenarier).
(76)
Enligt DCF-metoden baseras kassaflödesprognoserna för 2008 och framåt på PZL Wrocławs finansiella plan för 2007-2013, som innehåller ett antagande om att inflationen kommer att bli densamma som enligt prognosen från polska nationalbanken i februari 2008 för den aktuella perioden. Kapitalkostnaden värderas till 16,65 %, som inbegriper riskfri ränta (4,70 %), marknadens riskpremie (7,17 %), sektorns riskpremie (1,78 %) och premie för marknadens storlek (3 %) och som gör det möjligt att beakta PZL Wrocławs storlek i jämförelse med konkurrenterna (såsom […] eller […]). I undersökningen antas att kassaflödet från och med 2014 ökar med 3 % per år (baserat på en inflation på 2 %).
Tabell 24
Uppskattat framtida kassaflöde för PZL Wrocław (tusen zloty)
År
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Kostnaden för eget kapital (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Uppskattning av framtida kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Uppskattning av diskonterat framtida kassaflöde
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoden med justerat substansvärde är ett sätt att värdera en going concern(dvs. man antar att bolaget fortlever under en överskådlig tid) genom att justera värdet på alla tillgångar och skulder till skäligt marknadsvärde (22). Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,35 miljoner zloty till ett substansvärde på […] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007. Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen.
Tabell 25
PZL Wrocław - metoden med justerat substansvärde (tusen zloty) (23)
Bokfört värde
Substansvärde
Anläggningstillgångar
25 710
[…]
Omsättningstillgångar
9 945
[…]
Skulder
18 350
[…]
Tillgångar utanför balansräkningen
0
[…]
Totalt
17 305
[…]
(78)
Det justerade substansvärdet för anläggningstillgångarna är […], medan deras bokföringsvärde uppgår till 25,710 miljoner zloty. Justeringen gjordes i huvudsak genom att beräkna det skäliga marknadsvärdet för alla tillgångar på grundval av en undersökning som slutfördes den 29 mars 2007 och överlämnades till kommissionen av en oberoende expert, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. I undersökningen bedöms i huvudsak värdet på fastigheter såsom byggnader och mark. Byggnadernas värde bedömdes på grundval av följande formel:
V = Cn(1-Lu/100) × R
Cn är kostnaden för att uppföra en ny byggnad, Lu användningsnivån för byggnaden och R är en koefficient för att beakta prisskillnader mellan olika regioner. Markens värde bestäms enligt en jämförande metod där man anser att markens pris motsvarar det pris som erhålls för en liknande tomt, med justering för inflationens inverkan.
(79)
Justeringen av skulder med ett bokfört värde på 18,350 miljoner zloty till ett substansvärde på […] gjordes på grundval av det planerade utbytet av skulder mot aktier 2007.
(80)
Vid den sista justeringen beaktades tillgångar utanför balansräkningen. Poster som inte upptas i balansräkningen men som enligt undersökningen bör beaktas i värderingen är organisering av personal och produktionsprocess, med beaktande av aspekter som inte kan kvantifieras vid utvärderingen och som är kopplade till företagsledningens värde.
(81)
Efter anbudet från […] anmälde de polska myndigheterna i mars 2008 planen som omstruktureringsstöd till PZL Hydral, och antog att PZL Wrocław skulle säljas för […]. De polska myndigheterna inkluderade också 2007 års lån och ett tilläggslån på 4 miljoner zloty som skulle beviljas PZL Wrocław som en del av åtgärderna för att slutföra förhandlingarna med […].
(82)
Tilläggslånet (nedan kallat 2008 års lån) beviljades den 2 april 2008, samma dag då IDA fick information om den andra höjningen av anbudet. IDA beviljade detta lån som ett överbryggningslån för tiden fram till att affären med […] slutfördes. PZL Wrocław behövde pengarna för att bemöta den ökade orderingången från försvarsministeriet.
(83)
Lånet beviljades för en femårsperiod med rörlig räntesats baserad på kommissionens referensränta för Polen (6,42 % när lånet beviljades) och det hade följande säkerheter:
-
Registrerad panträtt i PZL Wrocławs anläggningstillgångar (fyra maskiner och delar av utrustning) för 2,8 miljoner zloty.
-
Överföring av fordringar enligt ett affärsavtal, till ett belopp på 5,2 miljoner zloty.
(84)
De polska myndigheterna anser därför att panträtternas värde överskred lånets värde.
(85)
Lånet beviljades för att PZL Wrocław skulle kunna anskaffa maskiner som behövdes för produktionsprocessen. IDA beviljade 2008 års lån i ett långt framskridet stadium av förhandlingarna med […], med förutsättningen att lånet skulle återbetalas av PZL Wrocław med företagets egna medel eller av investeraren.
(86)
De polska myndigheterna hävdade därför att IDA inte enbart agerade på ett sätt som kan jämföras med en privat investerares agerande utan också som säljare av PZL Wrocław.
(87)
De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att PZL Wrocław i sin verksamhet år 2008 delvis använde sig av operationell leasing. I juni 2008 tecknades två avtal om operationell leasing, […] och […], med ett privat företag […]. Leasingens nettovärde uppgick enligt dessa till 271 002 euro och 401 263,20 euro (0,82 miljoner zloty inklusive mervärdesskatt) (24). Enligt avtalet var leasingkostnaden för PZL Wrocław 88 762,30 euro, vilket är skillnaden mellan maskinerna nettovärde och leasingens nettovärde. Dessa avtal fungerar på liknande sätt som lån där leasingobjektet tjänar som säkerhet. Efter att leasingavtalet löpt ut får PZL Wrocław rätt att köpa maskinerna till ett belopp av 5 835 euro. Innan leasingavtalen med PZL Wrocław tecknades gjorde […] en grundlig analys av företagets finansiella och ekonomiska situation, inklusive kapaciteten att generera tillräckligt kassaflöde för att betala för leasingen.
(88)
I sin ursprungliga anmälan hänvisade de polska myndigheterna också till det planenliga utbytet av skulder mot kapital till ett värde på 13,5 miljoner zloty (plus räntor).
(89)
I mars och april 2008 slutfördes förhandlingarna om villkoren i aktieöverföringsavtalet. Den 14 april 2008 drog dock […] tillbaka sitt anbud. Enligt de polska myndigheterna berodde detta sannolikt på de betydande förändringar som hade skett på världsmarknaden till följd av den ekonomiska krisen.
(90)
Efter att […] dragit sig ur förhandlingarna inleddes försäljningsprocessen på nytt. Försäljningen annonserades i inhemsk och internationell press som en inbjudan att delta i förhandlingarna om köp av 100 % av PZL Wrocławs aktier. Den 19 maj 2008 publicerades inbjudan i Puls Biznesu, Polens största specialistmagasin och i Rzeczpospolita, landets största dagstidning. Den 20-26 maj 2008 publicerades den också i Flight International, ett globalt specialistmagasin inom luftfart. I november 2008 publicerades uppgifter om den planerade försäljningen i Raport Wojsko Technika Obronność, ett polskt luftfartsmagasin med en internationell läsarkrets. Inga anbud på aktierna inkom.
(91)
Efter detta gjordes ytterligare insatser och den information som hänvisas till ovan skickades vidare och presenterades direkt av PZL Hydral för företag som kunde tänkas vara intresserade av att köpa PZL Wrocław. De polska myndigheterna har påpekat att försäljningen hade annonserats på mässor och branschevenemang, inklusive flyguppvisningar (25), och i utskick till mer än 80 företag. De polska myndigheterna påpekade också att information om försäljningen hela tiden fanns på PZL Hydrals webbplats, som har 500 000 besök per år. Med hänvisning till att PZL Wrocławs produktion har en specialkaraktär (som leverantör av varor och tjänster till den polska försvarsmakten har PZL Wrocław särskild betydelse för den nationella säkerheten), att världens luftfartsindustri är relativt koncentrerad och att antalet potentiella investerare därför är relativt lågt, har de polska myndigheterna hävdat att alla potentiella investerare har haft möjlighet att få information om försäljningen av PZL Wrocław och deltagandet i privatiseringsprocessen. De polska myndigheterna hävdar därför att hela sektorn kände till försäljningsplanerna.
(92)
Försäljningsannonserna var enbart en inbjudan till förhandlingar och innehöll inte några särskilda villkor.
(93)
Efter de polska myndigheternas nya ansträngningar under andra halvåret 2008 mottog IDA det första tecknet på intresse och därefter ett anbud från […]. Under andra halvåret 2008 mottog IDA ett andra tecken på intresse, denna gång från […].
(94)
Den 30 september 2008 lämnade […] ett preliminärt icke-bindande anbud om köp av 100 % av aktierna i PZL Wrocław (senare kallat anbudet av den 30 september 2008) till ett belopp av […]. […] är en investeringsfond som investerar på private equity-marknaden och vars ägare (en privatperson) också har en 100-procentig andel i […] (26). Anbudet av den 30 september 2008 gällde ett skuldfritt företag och förutsättningen var att det finansiella resultatet för 2009 (särskilt nettovinst och intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar) skulle vara i nivå med 2008 års siffror. Särskilt gällde att intäkterna före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar måste uppgå till minst […] och dessutom måste försäljningen öka med 5 %. Till följd av den finansiella krisen sjönk dock PZL Wrocławs inkomster med cirka 35 %, och de villkor som angavs i anbudet kunde inte uppfyllas. Under det första kvartalet 2009 var PZL Hydral redan fullständigt medvetet om att det finansiella resultatet inte skulle uppfylla minimitröskeln enligt anbudet från […]. Dessutom bekräftades den minskade orderingången från försvarsministeriet i början av 2009, med betydande verkningar för företagets lönsamhet det året. Det har därefter inte förekommit några kontakter med […].
(95)
[…], ett […]-företag som tillhör världens största leverantörer av tekniskt avancerade luftfartsprodukter (för kommersiella, regionala, företagsägda och militära luftfartyg) och industriella produkter och som 2009 hade en omsättning på […], inledde under första kvartalet 2009 diskussioner om förvärv av aktier i PZL Wrocław.
(96)
Detta företag genomförde en due diligence-undersökning mellan den 20 april 2009 och den 12 maj 2009. På grundval av undersökningen tecknade företaget ett samförståndsavtal (med allmän beskrivning av den planerade transaktionen) med IDA den 20 augusti 2009 om köp av PZL Wrocławs aktier till ett belopp av […]. IDA åtog sig att säkerställa att alla PZL Wrocławs tillgångar var helt fria från anspråk från PZL Hydrals offentliga borgenärer. Enligt samförståndsavtalet skulle IDA köpa 100 % av aktierna i PZL Wrocław och därefter sälja dem till investeraren. Investeraren åtog sig att genomföra en egen detaljerad investeringsplan värd ytterligare […] efter försäljningen. Den 18 december 2009 tecknade IDA, PZL Hydral och […] ett ramavtal. Avtalets bilaga 2, som innehåller reglerna för utbytet av viss del av skulden mot kapital, delvis annullering och delvis återbetalning av 2007 och 2008 års lån, slutfördes den 12 mars 2010.
(97)
De polska myndigheterna bekräftade att försäljningen inte var försedd med några villkor av typen bibehållen sysselsättning. De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att investeraren fritt kunde bestämma om sina affärsavtal med försvarsministeriet.
(98)
En detaljerad beskrivning av förhandlingarna med […] finns i avsnitt VI.
II.6 De polska myndigheternas bedömning av planen
(99)
De polska myndigheterna konstaterade att de totala kostnaderna för omstruktureringen skulle uppgå till 262,2 miljoner zloty, uppdelat enligt följande: Omstrukturering av offentligrättsliga skulder till ett belopp av 234 miljoner zloty, övrig finansiell omstrukturering till ett belopp av 11,5 miljoner zloty, investeringar på 11 miljoner zloty, omstrukturering av tillgångar för 5,6 miljoner zloty och omstrukturering av sysselsättningen för 0,3 miljoner zloty.
(100)
Enligt de polska myndigheterna skulle totalkostnaden för omstrukturering av PZL Hydral finansieras genom ett statligt stöd på 130,5 miljoner zloty och ett eget bidrag på 132 miljoner zloty. Enligt planen representerar det egna bidraget 50,3 % av omstruktureringskostnaderna. Det egna bidraget består av intäkter från försäljningen av anläggningstillgångar och aktier såväl som medel som ska komma från framtida investerare i PZL Wrocław.
(101)
I planen föreslogs som kompensationsåtgärd försäljning av vissa produktionstillgångar, vilket delvis genomfördes mellan 2004 och 2006 och ledde till kapacitetsminskning. Enligt planen skulle försäljning av maskiner och utrustning minska företagets kapacitet med totalt 380 000 maskintimmar, dvs. med 42 %. Huvuddelen av den planerade minskningen (315 000 maskintimmar) har redan genomförts. De polska myndigheterna konstaterade att en tredjedel av denna minskning inte var nödvändig för att återställa lönsamheten, utan var avsedd att minska produktionen inom industrihydraulik, ett segment med låg lönsamhet som företaget hade beslutat att delvis dra sig ur.
(102)
Dessutom konstaterades i planen att tankarna på att dra sig ur vissa (påstått lönsamma) verksamheter och försäljningen av tillgångar som inte var kopplade till produktion bör ses som kompensationsåtgärder enligt riktlinjerna om statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (27) (nedan kallade riktlinjerna om undsättning och omstrukturering). Slutligen hävdade de polska myndigheterna att privatiseringen av PZL Wrocław, som gör det möjligt för företagets konkurrenter att förvärva PZL Hydrals kapacitet, kunnande och marknadsandel, också bör ses som en kompensationsåtgärd.
III. TVIVEL SOM KOMMISSIONEN UTTRYCKTE I BESLUTEN OM ATT INLEDA OCH UTVIDGA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
(103)
Planen anmäldes som en omstrukturering enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen grundade därför sin preliminära bedömning på information som kommissionen vid den tidpunkten hade till sitt förfogande. På grundval av denna information uttryckte kommissionen följande farhågor:
(104)
I fråga om huruvida företaget var berättigat till omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna om undsättning och omstrukturering var kommissionen osäker på om PZL Hydral hade fått stöd till undsättning eller omstrukturering under de senaste tio åren eller inte.
(105)
Kommissionen undrade särskilt om den uteblivna eller sena indrivningen av offentligrättsliga skulder skulle ses som statligt stöd. Kommissionen påpekade att om ett offentligt organ som ansvarar för indrivning av sociala avgifter har överseende med att avgifterna från ett företag uteblir eller betalas för sent och detta pågår länge, innebär det uppenbart en fördel för företaget genom att dess normala kostnader för systemet för social trygghet minskar (28). Kommissionen medger att de offentliga borgenärerna hade vidtagit vissa indrivningsåtgärder men hyser tvivel om huruvida de är tillräckliga eller effektiva (om de hade vidtagits sent), särskilt när det gäller de säkerheter som de offentliga borgenärerna hade och som de kunde ha förlitat sig på. På detta stadium i förfarandet var kommissionen därför osäker på om de offentliga borgenärernas agerande kunde jämföras med en privat borgenärs agerande i motsvarande situation.
(106)
Kommissionen uttryckte också tvivel rörande andra åtgärder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd.
(107)
Kommissionen tvivlade på huruvida delbetalningen och delavskrivningen av offentligrättsliga skulder som de polska myndigheterna hade anmält som fria från statligt stöd skulle ha godkänts av en privat borgenär i motsvarande situation.
(108)
Kommissionen hyste också tvivel om huruvida planen var förenlig med den inre marknaden mot bakgrund av punkt 31 ff. i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering.
(109)
Kommissionen hyste tvivel om huruvida det föreslagna bidraget var reellt och faktiskt och om planen därmed uppfyller punkterna 43-45 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen hyste tvivel om huruvida de planerade intäkterna från försäljningen av PZL Wrocław, även om de kommer in, kan betraktas som eget bidrag till omstruktureringen. Såsom konstaterats ovan grundades PZL Wrocław i slutet av 2004. Enligt planen skulle produktionstillgångarna överföras och privatiseringsprocessen inledas så tidigt som 2007. De ursprungliga anbuden från potentiella investerare skulle inlämnas senast fjärde kvartalet 2007 och efter förhandlingarna skulle ett preliminärt försäljningsavtal slutas under första halvåret 2008. När kommissionen beslöt att inleda ett förfarande hade den dock inte fått information om att någon potentiell investerare skulle ha varit intresserad av att förvärva PZL Wrocław.
(110)
Kommissionen uttryckte också tvivel om huruvida planen skulle leda till lönsamhet på lång sikt enligt det som krävs i punkterna 34-37 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. Kommissionen noterade att den planerade omstruktureringen var inriktad på finansiell omstrukturering, dvs. cirka 90 % av alla omstruktureringskostnader var öronmärkta för betalning av offentligrättsliga skulder. De återstende omstruktureringsmöjligheterna var därför relativt begränsade. Kommissionen noterade också, såsom konstateras ovan, att den vid tidpunkten då beslutet om att inleda ett förfarande antogs inte hade fått information om något intresse från potentiella investerare. Polen antydde också att ytterligare omstruktureringsåtgärder kan bli nödvändiga efter att företaget har privatiserats, och detta gav upphov till ytterligare tvivel om huruvida planen skulle kunna genomföras.
(111)
Likaså konstaterade kommissionen att den behöver ytterligare förtydliganden när det gäller huruvida de föreslagna kompensatoriska åtgärderna är förenliga med punkterna 38-42 i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. De polska myndigheterna hävdade i anmälan att minst en tredjedel av kapacitetsminskningen skulle ske inom segmentet industrihydraulik som hade dålig lönsamhet. Med stöd av den information som kommissionen hade till sitt förfogande hyste den tvivel om huruvida den minskning av produktionskapaciteten som företaget hade genomfört eller planerat var tillräcklig. Kommissionen noterade också att åtminstone vissa av de föreslagna åtgärderna verkade vara nödvändiga för att nå lönsamhet på lång sikt. Kommissionen påpekade bland annat att den försäljning av vissa produktionstillgångar som hade genomförts tidigare såg ut att ha varit särskilt avsedd att återställa lönsamheten. Likaså skulle den planerade försäljningen av fastigheter fungera som en finansieringskälla i stället för som en kompensation för snedvridning av konkurrensen.
IV. POLENS SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE
(112)
De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande med hänvisning till möjligheten att tillämpa kriteriet om en privat borgenär i det redovisade scenariot, dvs. i samband med kapitaltillskott.
(113)
De polska myndigheterna konstaterade att de föreslagna avskrivningarna var förenliga med kriteriet om en privat borgenär med tanke på att de offentligrättsliga borgenärerna skulle bli bättre tillgodosedda om PZL Hydrals tillgångar säljs än om företaget går i konkurs. De polska myndigheterna konstaterade också att detta synsätt grundade sig på ekonomisk och finansiell analys och att det delades av de berörda offentligrättsliga borgenärerna.
(114)
De polska myndigheterna hävdade att de två kapitaltillskotten som IDA skulle bevilja PZL Hydral och som enligt anmälan skulle avdelas för uppgörelser med offentligrättsliga borgenärer, inte uteslöt att man tillämpar kriteriet om en privat borgenär.
(115)
Dessutom hävdade de polska myndigheterna att PZL Wrocławs marknadsvärde till stor del grundade sig på att företaget har luftfartscertifikat och tillstånd för vapenhandel och en kvalificerad arbetsstyrka med unik erfarenhet. Vid en eventuell konkurs skulle det vara omöjligt att återställa organisationen till den nivå som krävs för underhållstjänsterna för luftfarten.
(116)
De polska myndigheterna värderade det egna bidraget till 130 miljoner zloty, vilket innebär 50 % av omstruktureringskostnaderna även om utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder skulle betraktas som statligt stöd. Dessutom konstaterade de polska myndigheterna att försäljningen av tillgångar hade inletts, och således skulle alla tillgångar som anges i planen avyttras inom ramen för omstruktureringen.
(117)
I fråga om planens lönsamhetsutsikter på lång sikt hävdade de polska myndigheterna att omstruktureringens mål höll på att genomföras på rätt sätt. Bland annat hade processen med att koncentrera produktionen i östra delen av PZL Hydrals anläggning lett till minskade fasta kostnader, driftsförbättringar i produktionen och tilläggsintäkter från uthyrning av frigjort utrymme. Dessutom hade produktion och försäljning (som omfattade 570 anställda) flyttats till PZL Wrocław, som vid den tidpunkten var ekonomiskt lönsamt (uppgifter för de tio första månaderna 2008). PZL Wrocławs nettovinst i slutet av 2008 uppskattades till omkring 6 miljoner zloty, vid en försäljning på 50 miljoner zloty. De polska myndigheterna konstaterade också att eftersom man nått en uppgörelse med privata borgenärer under fjärde kvartalet av 2007 hade både PZL Hydral och PZL Wrocław betalat sina aktuella skulder till offentligrättsliga borgenärer i tid.
V. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART
(118)
Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje part.
VI. HÄNDELSEFÖRLOPPET EFTER ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLETTS - DEN REVIDERADE PLANEN
(119)
De polska myndigheterna anser att det försäljningspris för PZL Wrocławs aktier som […] erbjudit motsvarar företagets marknadsvärde. Enligt de polska myndigheterna återspeglade anbudspriset företagets finansiella situation, som försvårades 2009 till följd av den finansiella krisen och på grund av mindre orderingång från den polska försvarsmakten.
(120)
De polska myndigheterna konstaterade också att priset återspeglade de makroekonomiska förhållandena. Enbart på Warszawabörsen föll fondbörsindex (Warsaw Stock Exchange Index, WIG) med 36 %. Mellan april (när […] drog sig ur förhandlingarna) och juni 2009 sjönk marknadsklassificeringen drastiskt för listade företag inom luftfartssektorn med en liknande produktionsprofil som PZL Wrocław. Aktierna i […], till vilket […] hör, föll med […] %, aktierna i […] med […] % och aktierna i […] med […] %.
(121)
[…] genomförde en due diligence-undersökning (se punkt 96). I undersökningen jämfördes uppgifterna för […] med 32 företag inom luftfartssektorn. Därefter beräknades genomsnittskoefficienter som bestämde hur dessa […]. Sedan tillämpades koefficienterna på […]. Resultatet var […].
(122)
Diskussioner med IDA om investerarens bedömning tyder dock på att […] i detta skede är starkt beroende av en enda kund, den polska försvarsmakten, som förväntas ge […] % av de planerade intäkterna 2010-2013 enligt moderniseringsprogrammet vars utgång är osäker, och konkursförfarande kan inledas om PZL Wrocławs finansiella situation inte förbättras under 2010.
(123)
Med detta som bakgrund vidhåller investeraren att ett anbud på […] för PZL Wrocławs aktier de facto betyder överpris.
(124)
Efter att investerarens anbudspris blev känt inledde IDA förhandlingar med de offentligrättsliga borgenärerna om delbetalningar och delavskrivningar av deras fordringar enligt planen, med hjälp av intäkterna från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar utan ytterligare kapitaltillskott.
(125)
För detta ändamål beställde IDA den 15 januari 2010 en undersökning från Ernst&Young. Ernst&Young fick anvisningar om att i sin egenskap av oberoende expert jämföra följande två scenarier:
-
Konkurrensförfarande för PZL Hydral, inklusive dotterbolaget PZL Wrocław.
-
Betalning av skulder med hjälp av intäkterna från försäljning av PZL Wrocław till […] för […] och intäkterna från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar.
(126)
Ernst&Young bedömde situationen för varje enskild offentligrättslig borgenär: socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet. Analysen omfattar inte IDA eftersom IDA inte var borgenär i förhållande till PZL Hydral utan endast aktieägare.
(127)
Ernst&Young-undersökningen slutfördes den 24 februari 2010. Undersökningen gjordes enligt en försiktig princip: endast belopp för vilka direkt betalning kunde förväntas enligt varje scenario kvantifierades. I analysen beaktades därför inte alternativa kostnader (29), vinstprognoser på lång sikt eller inflation.
(128)
Scenariot med konkurs som leder till likvidation analyserades utifrån antagandet att en likvidation kunde vara skäligen effektiv. Som bas för metoden hänvisas till kraven för grundlig bedömning enligt kriterierna om en privat borgenär, med stöd av rättspraxis (Spanien mot kommissionen och Hamsa mot kommissionen) där man analyserar ett offentligt organs agerande jämfört med en privat borgenär som försöker få betalt från en gäldenär med finansiella svårigheter (30). Rapporten grundar sig på en analys av varje individuell borgenär där man särskilt beaktar borgenärens säkerhet i gäldenärens tillgångar och i vilken utsträckning fordringarna kan tillgodoses om gäldenären går i konkurs (31).
(129)
I syfte att fastställa tillgångarnas konkursvärde antog Ernst&Young att anläggningstillgångarnas fire sale-värde (synnerligen lågt värde i en tvingande situation) uppgick till 50 % av det verkliga värdet. För att fastställa verkligt värde använde Ernst&Young de metoder som anges i internationell redovisningsstandard 16 om materiella anläggningstillgångar, och utnyttjade alla tillgängliga bedömningar som gjorts av oberoende experter. Minskningen med 50 % motiveras med att konkurrensförfarandena i Polen fungerar särdeles ineffektivt, och intäkterna från försäljning av tillgångar ger i genomsnitt 26,86 % av det verkliga värdet.
(130)
Ernst&Young noterade också att de intäkter som offentliga borgenärer kan förvänta sig i ett konkursscenario beror på företrädesordningen för de säkerheter som borgenärerna har i tillgångarna. Ernst&Youngs undersökning innehåller därför en översikt av de hypotek som fanns i de olika delarna av PZL Hydrals tillgångar, hypotekens värde och borgenärernas företrädesordning.
(131)
På grundval av de antaganden som läggs fram i de två punkterna ovan uppskattade Ernst&Young att vid en eventuell konkurs är totalbeloppet för de fordringar som kan tillgodoses med hypoteksbelastade tillgångar 52,4 miljoner zloty, och tre offentliga borgenärer (statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) blir lottlösa samtidigt som de återstående borgenärerna kan få in följande belopp: socialförsäkringskontoret - 44,8 miljoner zloty, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien - 2,3 miljoner zloty, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole - 0,457 miljoner zloty och Wrocław stad - 4,9 miljoner zloty.
(132)
Det faktiska intäktsbeloppet vid en eventuell konkurs skulle sedan korrigeras genom tillägg av det belopp som erhållits från försäljning av PZL Hydrals övriga tillgångar, dvs. 13,5 miljoner zloty (32). Således uppgår intäkterna vid konkurs till 66 miljoner zloty, enligt tabell 26.
(133)
Scenariot med försäljning av tillgångar innebär försäljning av PZL Hydrals alla tillgångar som anges i planen, för 122 323 202,31 zloty: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. för […], BBCenters fastighet för […], bilpark för […], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. för […], kraftstation (GSZ) för […], PZL Wrocław för […], gjuteri för […], minoritetsaktieinnehav för […] och betalning av PZL Hydrals fordringar till ett belopp av […].
Tabell 26
Jämförelse mellan försäljningsscenario och konkursscenario ur PZL Hydrals perspektiv 2010 (i zloty) enligt undersökningen från Ernst&Young
Offentlig borgenär
Skuldernas totalbelopp (33)
Intäkter vid konkurs
Intäkter vid försäljning av tillgångar
Socialförsäkringskontoret
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Skattemyndigheten i regionen lägre Silesien
59 579 407,58
2 294 047,11
1 825 099,45
Skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Wrocław stad
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Regionkontoret i lägre Silesien
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Finansministeriet
24 050 232,71
-
500 000,00
Totalt
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Enligt Ernst&Youngs undersökning och tabell 26 skulle således socialförsäkringskontoret få in 47,7 % av sina fordringar, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien 30,6 %, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole 85,8 %, Wrocław stad 18,2 %, regionkontoret i lägre Silesien skulle få in alla sina fordringar, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skulle få in 38,9 % och finansministeriet 2,1 %.
(135)
Polsk lag innebär att när en offentlig borgenär godkänner en reglering av fordringarna genom delavskrivningar löper det inte längre någon ränta på fordringarna, och ränta uppbärs endast om indrivningen inte kan genomföras, vilket skulle vara fallet vid en konkurs. Skulderna enligt tabell 26 inbegriper därför räntor från och med 2007 års avtal i fråga om alla offentliga borgenärer, utom skattemyndigheten i regionen lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper på vissa skatteskulder) och regionkontoret i lägre Silesien (för vilken ränta fortfarande löper) på grund av fordringarnas särskilda rättsliga natur.
(136)
Här bör noteras att vad gäller Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer och skattemyndigheten i regionen lägre Silesien innebar den reviderade planen delvis uppskov med betalning till offentliga borgenärer, och avbetalningar av delar av dessa skulder fram till att PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. skulderna skulle betalas delvis. Avtalet innehåller bland annat följande villkor:
-
Återbetalningen av 4,9 miljoner zloty som företaget är skyldigt Wrocław stad skjuts upp.
-
Återbetalningen av 5 miljoner zloty som företaget är skyldigt statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer skjuts upp.
-
18,25 miljoner zloty ska användas för delbetalning av skulden till skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, en del av skulden skjuts upp, en del ska betalas genom avbetalningar (34) och en del ska betalas med ränta som beräknas på betalningsdagen.
(137)
Utifrån detta skulle borgenärerna enligt Ernst&Youngs undersökning (se tabell 26) få in totalt 122 miljoner zloty om PZL Wrocław och PZL Hydrals övriga tillgångar säljs, medan borgenärerna vid en konkurs som leder till likvidation av PZL Hydral endast skulle få 66 miljoner zloty och tre av dem (finansministeriet, regionkontoret i lägre Silesien och statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer) skulle bli lottlösa.
(138)
Enligt scenariot med försäljning avskriver de offentliga borgenärerna totalt 195 miljoner zloty av de offentligrättsliga skulderna. Trots detta blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid försäljning än vid konkurs. Totalt sett skulle de offentliga borgenärerna få in 38,5 % av sina fordringar.
(139)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att Ernst&Youngs undersökning ledde till att de offentliga borgenärerna gick med på delbetalning av fordringarna under 2010.
(140)
Inom ramen för diskussionerna med […] gick IDA med på att en del av lånet skulle bytas ut, en del återbetalas och en del avskrivas. Enligt bilaga 2 till ramavtalet skulle IDA konvertera en del av kapitalet i 2007 års lån och en del av kapitalet i 2008 års lån, totalt […], till PZL Wrocławs aktiekapital och omsättningstillgångar och avsäga sig ränta till ett belopp på […] för 2007 års lån. Efter detta utbyte skulle PZL Wrocławs aktiekapital minskas genom en hemställan hos behörig domstol.
(141)
De polska myndigheterna påpekade att försämringen av PZL Wrocławs finansiella situation uppstod först 2009 till följd av den ekonomiska nedgången som inte kunde ha förutsetts och som ledde till en minskad orderingång från den polska försvarsmakten med nästan […] %. Som ett resultat av detta försämrades IDAs situation som borgenär avsevärt, liksom också utsikterna för att fordringarna skulle tillgodoses helt.
(142)
Villkoren i bilaga 2 till ramavtalet förhandlades fram med stark anknytning till resultaten från tillägget till Ernst&Young-undersökningen. Tillägget blev klart den 24 februari 2010. I tillägget analyseras två scenarier - konkurs som leder till likvidation av PZL Wrocław och försäljning av företaget till investeraren. I tilläggsundersökningen riktas särskilt fokus på vad IDA kan få ut av sin säkerhet vid en konkurs och detta jämförs med de belopp som IDA kan förvänta sig om PZL Wrocław säljs till investeraren.
(143)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen betonas att PZL Wrocławs tillgångar är belastade med panträtter och hypotek. Bokfört värde för PZL Wrocławs totala tillgångar den 31 december 2009 var 52,5 miljoner zloty, av vilka 21,3 miljoner zloty låg som säkerhet och 31,2 miljoner zloty var utan säkerhet.
(144)
Även om tillgångarna utan säkerhet representerade […] % av tillgångarnas värde, skulle skattemyndigheterna om PZL Wrocław inte säljs och i syfte att driva in sina fordringar utfärda ett skattebeslut enligt artiklarna 112 och 118 i skattelagen (35) enligt vilket PZL Wrocław var ansvarigt för PZL Hydrals skulder 2006-2007. Detta bekräftades i en skrivelse av den 23 november 2007 från skattemyndigheten i regionen lägre Silesien enligt vilken indrivningsåtgärder kommer att vidtas i enlighet med artikel 112 i skattelagen om omstruktureringen inte ger resultat.
(145)
Eftersom PZL Wrocław äger PZL Hydrals produktionstillgångar (genom inköp mellan 2004 och 2007), skulle beslutet påverka en del av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder. Värdet på de fordringar som kunde påverkas av sådana förfaranden skulle motsvara PZL Hydrals offentligrättsliga skulder från 2006-2007 och skulle uppgå till minst 64,4 miljoner zloty (36). Enligt tillägget till Ernst&Young-undersökningen är värdet på dessa fordringar högre än det bokförda värdet för tillgångarna utan säkerhet. Samtidigt bör tillgångarnas bokförda värde betraktas mot bakgrund av deras marknadsvärde, eftersom de är fordringar, kontanter och andra monetära tillgångar.
(146)
Om PZL Wrocław försätts i konkurs går endast tillgångar med säkerhet i inteckningar och registrerade panträtter före skattemyndigheternas fordringar. Privata borgenärer utan säkerheter skulle inte få sina fordringar tillgodosedda från PZL Wrocławs tillgångar. Mot bakgrund av att konkursboet inte skulle kunna tillgodose alla borgenärers fordringar, skulle PZL Wrocławs aktier vara helt utan värde vid en konkurs. Likaså skulle endast innehavare av registrerade panträtter och hypotek bli tillgodosedda, medan vanliga panträtter skulle vara värdelösa.
(147)
I tillägget till Ernst&Youngs undersökning analyseras värdet av IDAs registrerade panträtt med detta som bakgrund. Värdet på säkerheten i form av en registrerad panträtt i maskiner fastställs utifrån antagandet att värdet på de pantsatta tillgångarna vid en konkurs är 50 % av bokfört nettovärde, eftersom deras verkliga värde inte är tillgängligt och värdet på rörliga anläggningstillgångar ändras enligt den avskrivningstakt som tillämpas. Ernst&Young ansåg att fire sale-värdet var representativt med tanke på hur de värderade tillgångarna kan användas för bestämda ändamål och som en del av vissa produktionsprocesser, hur de kan användas för alternativa ändamål och vilken typ av avtal de är kopplade till. I Ernst&Youngs undersökning påpekas att när tillgångar som ska säljas är mycket specifika och används för produktion för en specifik köpare, kan tillgångarnas likvidationsvärde vara mycket lågt och kanske inte nå upp till mer än 30 % av bokfört nettovärde. Som exempel nämns Autoglass Group SA vars balansvärde var 19,8 miljoner zloty men som såldes genom konkursförfarande för 6 miljoner zloty. Dessutom förekom det många objekt av lågt värde bland PZL Wrocławs tillgångar som var intecknade med registrerad panträtt. Särskilt 2007 års lån hade en säkerhet som bestod av en förteckning med 1 709 objekt vars värde minskade för varje år och cirka 1 400 objekt med ett värde under 3 500 zloty, och en engångsavskrivning genomfördes.
(148)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen, liksom också i själva undersökningen, beaktades inte inflationens effekt vid bedömningen av scenariot med konkurs utifrån PZL Wrocławs borgenärers perspektiv, med tanke på att eventuella konkursförfaranden kunde dra ut på tiden.
(149)
Enligt undersökningen hade tillgångarna med registrerad panträtt i maskiner ett bokfört nettovärde på 2 106 392,71 zloty den 31 januari 2010. Om denna formel tillämpas på tillgångarnas bokförda nettovärde skulle deras fire sale-värde (vid en konkurs) vara uppskattningsvis 1 053 196,36 zloty.
(150)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att IDA vid konkurs får 1 053 196,36 zloty och vid försäljning [ 1 053 196,36 zloty] (enligt bilaga 2 till ramavtalet).
(151)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet av de tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2007 års lån uppgick till 5 480 861,37 zloty i den granskade årsredovisningen för 2007 och till 818 967,55 zloty i den granskade årsredovisningen av den 31 januari 2010.
(152)
De polska myndigheterna underrättade kommissionen om att det bokförda nettovärdet för tillgångar som är belagda med registrerad panträtt för 2008 års lån är 2 763 000 zloty, enligt den oberoende expertrapporten av den 1 februari 2008. Enligt den granskade redovisningen är det bokförda värdet på de här tillgångarna 1 883 098,97 zloty den 1 februari 2008 och det bokförda nettovärdet enligt den granskade redovisningen 1 287 425,16 zloty den 31 januari 2010.
(153)
De polska myndigheterna återkallade därför de två kapitaltillskotten till PZL Hydral med hänvisning till att delavskrivningarna och delbetalningarna av offentligrättsliga skulder var utan statligt stöd enligt kriteriet om en privat borgenär. De konstaterade också att de offentliga borgenärernas agerande under tidigare år (1998-2007) uppfyllde kriteriet om en privat borgenär. Likaså konstaterade de att försäljningen av PZL Wrocław hade varit öppen, medgivit insyn och varit utan villkor, och att det pris som investeraren bjöd kan betraktas som ett marknadspris. De polska myndigheterna hävdar att både 2007 och 2008 års lån hade beviljats på marknadsvillkor. De avstod också från att byta ut skulder mot kapital för 2007 års lån enligt beskrivningen ovan men föreslog att man delvis skulle byta ut både 2007 och 2008 års lån före försäljningen, och hävdade att detta uppfyller kriteriet om en privat borgenär.
VII. KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET
(154)
Första delen av vissa åtgärder, nämligen utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder för PZL Hydral, inleddes 1998, dvs. innan Polen anslöt sig till EU den 1 maj 2004.
(155)
Enligt anslutningsfördraget ska stödåtgärder som har genomförts i de nya medlemsstaterna före anslutningen och som fortfarande är tillämpliga efter anslutningen och som utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som inte är befintligt stöd, betraktas som nytt stöd vid tillämpning av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(156)
Övergångsordningen fastställs i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före anslutningen och som är tillämpliga efter anslutningen.
(157)
Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Å andra sidan kan åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen såsom anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(158)
En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den inleddes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan leda till att ytterligare stöd beviljas eller att det stödbelopp som redan har beviljats utökas, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte var känt vid den tidpunkt då åtgärden inleddes och inte heller var känt vid tidpunkten för anslutningen.
(159)
I detta fall noterar kommissionen att offentligrättsliga skulder inte drevs in från och med år 1998, och att detta fortsatte vid tidpunkten för anslutningen. Kommissionen anser att alla utestående skulder som inte hade drivits in den 1 maj 2004 faller under dess jurisdiktion från och med detta datum.
(160)
Mot bakgrund av ovanstående utgör den uteblivna indrivningen av offentligrättsliga skulder utestående den 1 maj 2004 en åtgärd som är tillämplig efter anslutningen och faller under kommissionens jurisdiktion enligt artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
VIII. BEDÖMNING
(161)
Enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(162)
Villkoren i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är kumulativa och för att en åtgärd ska betraktas som statligt stöd måste alla villkor uppfyllas samtidigt.
(163)
Nedan gör kommissionen en bedömning av eventuellt statligt stöd separat för PZL Hydral och PZL Wrocław.
(164)
Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Hydral:
-
Planerade och återkallade kapitaltillskott för PZL Hydral.
-
Indrivning av offentligrättsliga skulder av PZL Hydral (1998-2007).
-
Uppgörelse med PZL Hydrals offentliga borgenärer (2007-2010).
(165)
Kommissionen identifierar följande åtgärder som berör PZL Wrocław:
-
2007 års lån.
-
2008 års lån.
-
Utbyte av skuld mot kapital i fråga om 2007 och 2008 års lån.
(166)
Kommissionen noterar att de polska myndigheterna hade invändningar mot att de ovan nämnda åtgärderna klassificeras som statligt stöd, med hänvisning till att de uppfyller kriteriet om en privat borgenär (åtgärderna för PZL Hydral och 2010 års utbyte av skuld mot kapital för PZL Wrocław) och kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi (2007 och 2008 års lån till PZL Wrocław).
VIII.1 De återkallade kapitaltillskotten till PZL Hydral
(167)
Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpning av artikel 93 i EG-fördraget (37) (förfarandeförordningen) får en medlemsstat efter att det formella granskningsförfarandet har inletts återkalla anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat beslut om huruvida den anmälda åtgärden utgör statligt stöd eller inte. I ett sådant fall avslutar kommissionen förfarandet eftersom det inte längre är tillämpligt.
(168)
De polska myndigheterna återkallade de två anmälda kapitaltillskotten (113 miljoner zloty). Således är kommissionens undersökning av dessa åtgärder inte längre tillämplig.
VIII.2 Utebliven indrivning av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder (1998-2007)
(169)
Statligt stöd kan ha beviljats PZL Hydral i form av kontinuerlig utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder som företaget hade gentemot flera offentliga borgenärer.
(170)
Kommissionen påpekar att artikel 107.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt täcker olika slags ingripanden som minskar företagets normala kostnader och som därför, utan att utgöra stöd i ordets egentliga mening, har en liknande karaktär och kan ha samma effekt. Det är allmänt godtaget i rättspraxis att om ett offentligt organ med ansvar för att driva in socialförsäkringsavgifter har överseende med sen betalning från ett företag med finansiella svårigheter, får företaget en betydande affärsfördel genom att den normala bördan från socialförsäkringssystemet lättas, och denna lättnad kan inte helt och hållet kompenseras genom räntor och straffavgifter (38). Detta resonemang gäller i tillämpliga delar för andra avgifter, arvoden och skatter som offentliga myndigheter driver in.
(171)
I det aktuella fallet hade de offentliga organen inte fått in alla sina fordringar från PZL Hydral 1998-2007 när de offentliga borgenärerna antog planen (se punkt 60 ff.).
(172)
Av rättspraxis följer att man för att fastställa huruvida de offentliga myndigheterna har beviljat statligt stöd genom att underlåta att driva in offentligrättsliga skulder, måste klargöra huruvida företaget uttryckligen inte kunde ha fått motsvarande lättnader från en privat borgenär i en motsvarande situation (39).
(173)
Kommissionen noterar att för att säkra PZL Hydrals ekonomiska lönsamhet på lång sikt tog den dåvarande ägaren, polska staten och senare IDA, fram en privatiseringsstrategi på grundval av en undersökning som genomfördes 1998 av privata konsulter, och började söka efter investerare (se punkt 54). De privata och offentliga borgenärerna stödde denna princip och följde händelserna noga.
(174)
Under 2002 inledde de polska myndigheterna, fortfarande med stöd från privata och offentliga borgenärer, förhandlingar med […]. Dessa borgenärer fick regelbundet rapporter om händelseförloppet (se punkterna 30 och 56).
(175)
Kommissionen noterar att både de privata och offentliga borgenärerna ansåg att PZL Hydrals värde, särskilt i fråga om luftfarts- och försvarsverksamheten, i egenskap av ett fortlevande företag låg högt över tillgångarnas värde, särskilt tack vare de militära certifikaten och tillstånd för vapenhandel såväl som humankapitalet, och därför avstod de från att inleda konkursförfarandet mot PZL Hydral.
(176)
Kommissionen noterar särskilt att de största privata borgenärerna, dvs. Bank […] och Bank […], avstod från att driva in sina fordringar trots att de hade säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34) som var verkställiga i egenskap av exekutionstitel på grundval av banklagen och relativt enkelt kunde avyttras (se punkt 28).
(177)
De offentliga borgenärerna vidtog å andra sidan indrivningsåtgärder via rättsväsendet och hade fram till slutet av år 2007 fått in totalt 28,76 miljoner zloty (se punkt 41).
(178)
Kommissionen sluter sig därför till att mellan 1998 och 2007 kunde PZL Hydral få jämförbara lättnader från två privata borgenärer, dvs. Bank […] och Bank […], som inte bara var i en liknande, utan i en bättre situation än de offentliga organen när det gällde förhållandet till företaget.
(179)
Kommissionen sluter sig också till att de privata och offentliga borgenärernas beslut att inte inleda något konkursförfarande mot PZL Hydral motiverades av de goda utsikterna till återställd lönsamhet för luftfarts- och försvarsverksamheten efter att resterande skulder hade betalats, enligt vad som anges i strategin från 1998 (se punkt 54).
(180)
De offentliga organens underlåtelse att driva in de belopp som företaget var skyldigt för 1998-2007 ger därför ingen fördel till PZL Hydral eftersom de offentliga myndigheterna agerade på samma sätt som en privat borgenär skulle ha gjort, och därför utgör detta inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
VIII.3 Betalning av PZL Hydrals offentligrättsliga skulder (2007-2010)
(181)
Efter de misslyckade privatiseringsförhandlingarna med […] reglerade PZL Hydrals främsta privata borgenärer, dvs. Bank […] och Bank […], sina fordringar gentemot PZL Hydral.
(182)
De privata borgenärernas fordringar reglerades i april 2003 (Bank […]) och november 2006 (Bank […]). Trots den goda kvaliteten på sin säkerhet godtog Bank […] att PZL Hydral reglerade sin skuld på 51,6 miljoner zloty genom en betalning på 4 miljoner zloty och Bank […] godtog att PZL Hydral reglerade sin skuld på 86,4 miljoner zloty med en betalning på 11,5 miljoner zloty (se punkterna 31 och 33).
(183)
De offentliga organen slöt ett avtal om skulduppgörelse med IDA och PZL Hydral år 2007, och avtalet införlivades i planen i november 2007. Avtalet innehöll fyra grundläggande beståndsdelar:
-
PLZ Hydral erlägger i framtiden alla skatter och avgifter i tid.
-
PZL Hydral betalar en del av skulderna som delbetalningar, och återstoden skjuts upp till PZL Hydral har sålt sina dotterbolag och tillgångar.
-
PLZ Hydral säljer alla sina dotterbolag och tillgångar och använder intäkterna för att betala sina skulder.
-
PZL Hydrals luftfarts- och försvarsverksamhet överförs till dotterbolaget PZL Wrocław, som därefter privatiseras och skulderna till de offentliga borgenärerna betalas med hjälp av intäkterna. Det skulle göra PZL Hydral till ett tomt skal som kan likvideras.
(184)
Enligt planen och i enlighet med uppskattade intäkter från försäljningarna 2007-2010 skulle de offentliga organen få in 120,8 miljoner zloty (se punkt 61). I efterskott kan konstateras att uppskattningen var riktig, eftersom det belopp som fastställdes 2010 uppgick till 122,3 miljoner zloty (se punkt 133).
(185)
Kommissionen noterar att planen också omfattade två kapitaltillskott till PZL Hydral avsedda att öka möjligheterna att få till stånd en uppgörelse om tidigare skulder. För att få in kapitalskotten i planen krävdes förhandsgodkännande från kommissionen, och när planen avtalades var de offentliga borgenärerna därför införstådda med att de inte kunde se kapitaltillskotten som faktiska och säkra.
(186)
Kommissionen noterar också att planen inte innehåller något slutligt beslut om hur intäkterna ska fördelas mellan de olika offentliga borgenärerna. Uppdelningen skulle göras efter att dotterbolagen och tillgångarna har sålts, utifrån de faktiska intäkter som erhållits och med beaktande av de olika offentliga borgenärernas säkerheter i tillgångarna.
(187)
När det gäller bedömningen av de offentliga borgenärernas agerande mellan 2007 och 2010 anser kommissionen att det finns två olika beslut från de offentliga borgenärernas sida som måste bedömas: för det första beslutet från 2007 om att godta planen och för det andra 2010 års beslut om att godta den slutliga uppgörelsen enligt tabell 26 i detta beslut.
(188)
Enligt domstolens rättspraxis måste kommissionen i liknande situationer tillämpa kriteriet om en privat borgenär, dvs. för att kunna fastställa huruvida statligt stöd föreligger när ett offentligrättsligt organ ger skuldlättnader till ett företag i svårigheter måste kommissionen jämföra organets agerande med en privat borgenär som försöker få in skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter (40).
(189)
Enligt rättspraxis gäller också att när ett företag som står inför en avsevärt försämrad finansiell situation vill diskutera med borgenärerna om ett eller flera skuldsaneringsavtal i syfte att avhjälpa situationen och undvika konkurs, måste varje borgenär beakta å ena sidan det belopp som erbjuds enligt förslaget och å andra sidan de belopp som borgenären kan förvänta sig att återfå om företaget blir föremål för likvidation. Detta beslut påverkas av ett antal faktorer - om borgenären har en fordran med säkerhet, en fordran med förmånsrätt eller en vanlig fordran, säkerheternas typ och storlek, sannolikheten för att företagets lönsamhet kan återställas och risken för att företagets förluster annars ökar och det belopp som borgenären kan få vid en likvidation. Om det t.ex. visar sig att företaget blir föremål för likvidation och tillgångarnas avyttringsvärde bara täcker hypotek och fordringar med förmånsrätt, har vanliga fordringar inget värde. Om en borgenär under sådana omständigheter godkänner att stryka en stor del av sin fordran kan detta inte likställas med att ge en fördel (41).
(190)
Kommissionen noterar att villkoren för uppgörelsen med de offentliga organen avviker från villkoren för uppgörelsen med de två privata bankerna.
(191)
För det första valde de privata bankerna omedelbar betalning medan de offentliga myndigheterna gick med på att vänta på intäkterna från försäljningen av PLZ Hydrals tillgångar och dotterbolag.
(192)
För det andra har de offentliga organen betydligt högre förväntningar på belopp som kan återfås jämfört med de privata bankernas förväntningar: Bank […] återfick 7 % och Bank […] återfick 13 %, medan de offentliga myndigheterna kunde förvänta sig att återfå 38,5 % på grundval av försäljningsintäkter på 122,3 miljoner zloty.
(193)
Kommissionen måste bedöma huruvida de privata borgenärerna i en motsvarande situation skulle ha gjort samma medgivande som de offentliga borgenärerna gjorde i fråga om planen år 2007, en plan som till karaktären avviker från uppgörelsen med de privata borgenärerna, med tillämpning av principerna enligt punkterna 188 och 189 ovan.
(194)
Kommissionen noterar för det första att de offentliga borgenärerna endast hade begränsade säkerheter och att deras säkerhet var sämre än de privata bankernas säkerheter (se tabellerna 16 till 20 ovan). De hade därför en sämre förhandlingsställning. Efter uppgörelsen med de privata borgenärerna ökade dock kvaliteten på deras säkerhet betydligt, vilket ytterligare förvissade dem om att även om planen inte skulle fungera som det var tänkt får de ändå en godtagbar andel av tillgångarna.
(195)
För det andra noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna, på grundval av de antaganden som planen bygger på, kunde förvänta sig en högre indrivningsgrad än de privata borgenärerna, som hade valt en snabb uppgörelse.
(196)
För det tredje noterar kommissionen att de offentliga borgenärerna fick försäkringar från PZL Hydral och PZL Wrocław om punktliga betalningar i framtiden.
(197)
För det fjärde noterar kommissionen att PZL Hydral i fråga om utestående skulder gick med på en betalningsplan där en del av skulden betalas av och återstoden erläggs när intäkterna från försäljningen av tillgångar och dotterbolag är kända. Dessa åtaganden innebar en betydande förbättring jämfört med betalningarna under åren före planen: år 2008, planens första år, betalade PZL Hydral 54,6 miljoner zloty, jämfört med endast 9,5 miljoner zloty år 2007 (se tabell 21).
(198)
Kommissionen sluter sig till att de offentliga borgenärerna, på grundval av dessa garantier och PZL Hydrals åtaganden, agerade som en privat borgenär skulle ha gjort i en motsvarande situation.
(199)
Kommissionen noterar också att på grund av de misslyckade förhandlingarna med […] och […] (se punkt 94), tog det längre tid att genomföra planen än vad som ursprungligen var tänkt. Kommissionen anser att den risken var förbunden med de offentliga organens överenskommelse om planen.
(200)
Den slutliga uppgörelsen mellan PZL Hydral och företagets offentliga borgenärer beskrivs i tabell 26. Efter att försäljningspriset för PZL Wrocław hade slagits fast efter ett anbud från […] gick de offentliga borgenärerna med på en uppgörelse med intäkter från försäljningen av PZL Hydrals tillgångar, utan kapitaltillskott, i enlighet med kriteriet om en privat borgenär, med beaktande av värdet på fordringarna och kvaliteten på säkerheterna (se punkt 96).
(201)
Kommissionen måste därför för varje offentlig borgenär avgöra huruvida denne vid en försäljning och utan kapitaltillskott blir bättre tillgodosedd än vid en konkurs, och huruvida försäljning till […] är det bästa försäljningsscenario som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig.
(202)
Alla offentliga borgenärer kommer att få mer än de privata (se punkt 134), utom finansministeriet som inte hade någon säkerhet och som därför inte kan jämföras med privata borgenärer som har säkerheter med förmånsrätt (se punkterna 32 och 34).
(203)
Observera också att man i den av IDA beställda Ernst&Young-undersökningen jämförde beloppen som varje offentlig borgenär kunde förvänta sig vid en konkurs och vid en försäljning (som ägde rum 2010) (se punkt 137). Enligt undersökningen blir varje offentlig borgenär bättre tillgodosedd vid en försäljning.
(204)
Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visar att alla de offentliga borgenärerna genom att godta uppgörelsen agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189 ovan.
(205)
Kommissionen noterar för det första att Ernst&Young i sin undersökning använde de europeiska domstolarnas relevanta rättspraxis som metod för att bedöma kriteriet om en privat borgenär, och beaktade status för varje offentlig borgenär, dennes säkerheter, företrädesordning och belopp som borgenären skulle få vid en likvidation.
(206)
Av tabell 26 i detta beslut framgår att på grundval av denna bedömning blir varje offentlig borgenär (socialförsäkringskontoret, skattemyndigheten i regionen lägre Silesien, skattemyndigheten i Wrocław Psie Pole, Wrocław stad, statens fond för rehabilitering av funktionshindrade personer, regionkontoret i lägre Silesien och finansministeriet) bättre tillgodosedd om alla PZL Hydrals tillgångar säljs, dvs. varje offentlig borgenär får in en högre andel av de utestående skulderna jämfört med ett scenario med konkurs som leder till likvidation, och med beaktande av de offentliga borgenärernas företrädesordning och respektive säkerheter (se punkt 134).
(207)
Därefter granskade kommissionen rimligheten i det konkursscenario som Ernst&Young hade tagit fram. Utgångspunkten för bedömningen är att PZL Hydrals värde är noll, eftersom företagets skulder är betydligt större än tillgångarnas och dotterbolagens värde. Därför skulle alla borgenärer vid en konkurs endast få in den andel av de utestående skulderna som garanterats med en säkerhet, i den mån företrädesordningen ger möjlighet att dra fördel av likvidationsvärdet av de säkrade tillgångarna.
(208)
I tabellerna 16-20 visas säkerheterna för varje offentlig borgenär. I punkt 131 visas i vilken mån varje offentlig borgenär tillgodoses genom sin säkerhet, med beaktande av företrädesordningen, om PZL Hydral försätts i konkurs. För att bestämma fastigheternas fire sale-värde använde Ernst&Young det aktuella verkliga värdet för tillgångar som ingår i företaget, i enlighet med punkt 30 och internationell redovisningsstandard (IAS) 16 för materiella anläggningstillgångar (42). Kommissionen noterar att användningen av denna standard är obligatorisk i EU och därför en lämplig utgångspunkt för bedömning av likvidationsvärdet. Kommissionen anser det rimligt att anta att tillgångarnas fire sale-värde vid konkurs är 50 % lägre än normalt eftersom tillgångarna säljs separat, det inte går att tillämpa going concern-principen (fortlevnadsprincipen), efterfrågan på industriella tillgångar har minskat under den ekonomiska krisen och detta värde ändå är högre än de genomsnittliga intäkterna vid försäljning av konkurstillgångar i Polen (25,86 % av det verkliga värdet).
(209)
Kommissionen sluter sig till att varje offentlig borgenär blir bättre tillgodosedd vid en försäljning till […] än vid en konkurs.
(210)
Det återstår att slå fast huruvida anbudet från […] är det bästa anbud som de offentliga borgenärerna kan förvänta sig. Kommissionen noterar att när det under första halvåret av 2009 blev klart att villkoren i anbudet från […] inte hade uppfyllts, var […] den enda köparen som var intresserad av att köpa PZL Wrocławs aktier. Trots att man från och med maj 2008 offentliggjorde en inbjudan att inkomma med intresseanmälningar och aktivt sökte efter eventuella investerare (se punkt 90 ff.), anmälde ingen investerare sitt intresse. De offentliga borgenärerna hade därför inga skäliga grunder att anta att någon annan investerare kunde erbjuda ett bättre pris i framtiden.
(211)
Utifrån detta anser kommissionen att de offentliga borgenärerna genom att 2010 gå med på den uppgörelse som visas i tabell 26 agerade som en privat investerare som strävar efter att få in betalning för skulder från en gäldenär med finansiella svårigheter. Därför gav de offentliga borgenärerna inte PZL Hydral någon fördel. Det betyder att uppgörelsen av utestående skulder i form av delavskrivning av offentligrättsliga skulder enligt Ernst&Young-undersökningen inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
VIII.4 Åtgärder avseende PZL Wrocław
(212)
Kommissionen måste slå fast huruvida 2007 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen slå fast huruvida en privat investerare (principen om en privat investerare i en marknadsekonomi) skulle ha genomfört transaktionen på samma villkor och, om inte, på vilka villkor (43).
(213)
Kommissionen noterar att när man ska fastställa huruvida ett lån som beviljats av ett statligt organ som redan är aktieägare i företaget är förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, måste investeringen jämföras med investeringar som görs av ett privat holdingbolag eller en privat företagsgrupp som bedriver en strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt (44).
(214)
Kommissionen anser att IDA inte är en extern borgenär som investerar i syfte att få vinst genom avkastning på investeringen i form av räntor, utan att IDA är en aktieägare med mer än 90 % av aktierna i PZL Hydral, som i sin tur har 100 % av aktierna i PZL Wrocław. Därför måste man slå fast huruvida en privat investerare skulle ha beviljat 2007 års lån på samma villkor.
(215)
Vad gäller 2007 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte hade finansiella svårigheter enligt det som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering (se punkterna 47 och 48). PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal med det polska försvarsministeriet med vilket företaget hade ett långvarigt affärsförhållande.
(216)
Kommissionen noterar att IDA planerade att säkra avkastning på sin investering genom att byta ut skulder mot kapital på […] % och därpå sälja sitt innehav i PZL Wrocław till en privat investerare (för ett uppskattat belopp på […]), enligt vad som anges i planen.
(217)
IDA beaktade de pågående förhandlingarna med […] (se punkt 74).
(218)
För att slå fast huruvida IDA hade agerat enligt principen om en privat investerare är det därför nödvändigt att fastställa vilket försäljningspris IDA kunde förvänta sig för sitt innehav, vilken risknivå som gällde och huruvida investeringens avkastning till följd av försäljningen var tillräcklig i förhållande till den risk som IDA hade tagit.
(219)
Innan lånet beviljades hade IDA beställt en undersökning från en oberoende expert för att fastställa PZL Wrocławs värde efter att avknoppningen från PZL Hydral hade slutförts (se punkt 66).
(220)
Kommissionen gjorde en kritisk bedömning av undersökningen och slöt sig till att det var rimligt att man förväntade sig ett försäljningspris på minst […] (se punkt 71 ff.). Genom försäljning av cirka […] % av aktierna kunde IDA förvänta sig en betydande avkastning på minst 48,5 miljoner zloty vid en framgångsrik försäljning.
(221)
Kommissionen konstaterar att det alltid finns betydande risker förknippade med privatisering. I det aktuella fallet hade ett första försök redan misslyckats. Samtidigt noterar kommissionen att de övergripande utsikterna för ett polskt luftfarts- och försvarsföretag var ganska stabila, med tanke på den polska armens pågående verksamhet utomlands och Polens åtagande gentemot Nato avseende försvarskapacitet. Vidare gäller att de obligatoriska specialtillstånden innebär höga hinder för tillträde till relevanta marknadssegment, vilket i sin tur ökar intresset för etablerade aktörer.
(222)
Kommissionen noterar också att den förväntade avkastningen på investeringen var tillräckligt hög för att motivera en relativt hög risk, och att IDA dessutom hade mottagit säkerhet i form av en registrerad panträtt på maskiner för 5,5 miljoner zloty och i form av en vanlig panträtt på […] % av aktierna (se punkt 65).
(223)
På grundval av detta anser kommissionen att 2007 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare och att lånet därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(224)
Kommissionen måste slå fast huruvida 2008 års lån gav PZL Wrocław en fördel. För detta tillämpar kommissionen principen om en privat investerare enligt vad som beskrivs i punkterna 212-214 och av de skäl som redogörs för där.
(225)
Vad gäller 2008 års lån till PZL Wrocław noterar kommissionen för det första att lånet beviljades till PZL Wrocław, ett företag som vid den tidpunkten var finansiellt lönsamt och inte i finansiella svårigheter enligt vad som avses i riktlinjerna om undsättning och omstrukturering. PZL Wrocław var ett nytt företag som inte hade några skulder och som redan hade en betydande orderingång, främst genom avtal till ett belopp av […] med polska försvarsministeriet (se punkt 48). Kommissionen anser att detta lån beviljades specifikt för att göra det möjligt för företaget att hantera det ökande antalet beställningar från försvarsministeriet. Dessutom erhöll företaget år 2008 enskild finansiering genom operationell leasing (se punkt 87).
(226)
Kommissionen noterar att IDA beviljade 2008 års lån strax innan förhandlingarna med […] rörande försäljning av PZL Wrocław förväntades bli avslutade (se punkt 74). IDA beviljade lånet som ett överbryggningslån för perioden fram till att affären avslutats, eftersom PZL Wrocław måste utöka sin kapacitet snabbt för att klara av de ökande beställningarna från försvarsministeriet. IDAs främsta motivering för att bevilja lånet var således att se till att företaget kunde ta vara på affärsmöjligheter innan affären med […] avslutades och att säkerställa att affären kunde avslutas snabbt.
(227)
Kommissionen noterar att lånet begränsades till 4 miljoner zloty, vilket är det belopp som behövdes för att anskaffa de tillgångar som krävdes för att klara av den ökade efterfrågan från försvarsministeriet.
(228)
Kommissionen noterar också att lånet garanterades med en säkerhet i form av en registrerad panträtt i maskiner till ett värde av 2,8 miljoner zloty och en vanlig panträtt på fordringar från affärskontrakt till ett värde av 5,2 miljoner zloty, och att lånet hade en rörlig räntesats som var identisk med den tillämpliga räntesats som offentliggjordes av kommissionen (se punkt 83). Innan 2008 års lån beviljades lät IDA dock göra en undersökning av PZL Wrocławs finansiella situation, som konstaterades vara vinstbringande. På denna grund kunde IDA förvänta sig att PZL Wrocław genererade tillräckligt kassaflöde för att kunna betala tillbaka lånet och för att IDA skulle få avkastning på investeringen.
(229)
Kommissionen noterar att det är normalt affärsagerande för en majoritetsinnehavare av aktier att vid försäljning av ett företag bevilja ett litet överbryggningslån, om lånet behövs för att företaget ska kunna utnyttja affärsmöjligheter och för att försäljningen ska kunna slutföras smidigt. Kommissionen anser att IDA beviljade 2008 års lån, som dessutom hade tillbörliga säkerheter och ränta enligt referensräntan, i enlighet med denna logik.
(230)
På grundval av detta anser kommissionen att 2008 års lån beviljades enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(231)
Genom att IDA först gick med på att byta ut skuld mot kapital och sedan överlåta alla intäkter från försäljning av kapitalet till PZL Hydral så att företaget kunde betala sina skulder till offentliga organ enligt planen, avskrev IDA i praktiken skulder på 17,2 miljoner zloty och fick endast in [ 1 053 196,36 zloty].
(232)
Det är nödvändigt att slå fast huruvida utbytet av skuld mot kapital medför att IDA har beviljat PZL Wrocław en fördel. För detta ändamål måste kommissionen fastställa huruvida IDA i samband med denna transaktion uppfyllde kriteriet om en privat borgenär enligt definitionen i punkterna 188 och 189.
(233)
Kommissionen noterar för det första att 2009 års anbud från […] […] var […] lägre än 2008 års anbud från […]. Kommissionen anser att denna skillnad återspeglar PZL Wrocławs försämrade situation, eftersom företaget under 2008 hade gått med vinst och visat goda prognoser, medan företaget 2009 visade tecken på svårigheter, främst till följd av den betydligt minskade orderingången från försvarsministeriet.
(234)
Kommissionen noterar också att IDA inte hade några förväntningar på att få fram någon annan köpare än […] för de aktier som IDA hade förvärvat i PZL Wrocław genom att byta ut skulder mot kapital (se punkt 210). För att affären skulle bli framgångsrik måste IDA se till att skulderna till de offentliga borgenärerna kunde betalas, till den del dessa hade hypotek i PZL Wrocławs tillgångar, eftersom IDA annars inte hade kunnat uppfylla sitt åtagande om att överföra tillgångarna utan säkerhet.
(235)
Om försäljningen av PZL Wrocław - som bildade grunden för omstrukturering av de offentligrättsliga skulderna genom delbetalningar - inte gick vidare, skulle skattemyndigheterna dessutom verkställa sina fordringar enligt skattelagen (se punkt 144). Med tanke på PZL Wrocławs finansiella situation skulle ett uteblivet försäljningsavtal även leda till att PZL Wrocław försätts i konkurs (se punkt 52).
(236)
Kommissionen sluter sig därför till att det enda alternativet till att godkänna avskrivningen på 17,2 miljoner zloty var att försätta PZL Wrocław och PZL Hydral i likvidation.
(237)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen gjordes en bedömning av dessa två scenarier. Kommissionen har gjort en kritisk bedömning av Ernst&Young-undersökningen för att se om resultaten tål granskning och visa att IDA, genom att godta uppgörelsen, agerade som en privat borgenär i en jämförbar situation, med stöd av den rättspraxis som hänvisas till i punkterna 188 och 189.
(238)
Enligt undersökningen skulle vanliga borgenärer bli lottlösa vid en konkurs, eftersom många av tillgångarna är belagda med panträtter och hypotek plus att skattemyndigheterna skulle kunna driva in sina fordringar på PZL Wrocław (se punkterna 143 ff.). Kommissionen har bekräftat detta genom att granska PZL Wrocławs finansiella rapporter och analysera hur polsk lag tillämpas, och har slutit sig till att Ernst&Youngs bedömning kan motiveras.
(239)
Kommissionen anser därför att de vanliga panträtterna på fordringar som utgör säkerhet på 2008 års lån saknar värde vid ett scenario med likvidation. Dessutom gäller att panträtten på […] % av aktierna saknar värde vid ett scenario med likvidation, eftersom värdet på själva aktierna är noll.
(240)
För att kunna slå fast vad IDA kunde få vid ett scenario med likvidation är det därför nödvändigt att uppskatta de vinster som IDA kunde förvänta sig om de objekt i vilka IDA hade registrerade panträtter säljs.
(241)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen konstateras att de maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2007 års lån hade ett bokfört värde på 5,5 miljoner zloty år 2007, medan maskiner i vilka IDA hade panträtter för 2008 års lån hade ett bokfört värde på 2,8 miljoner zloty år 2008.
(242)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen baseras bedömningen av likvidationsvärdet för de panträtter som registrerats till förmån för IDA på tillgångarnas bokförda värde i PZL Wrocławs granskade redovisning (se punkterna 151 och 152) av den 31 januari 2010, dvs. 2,1 miljoner zloty.
(243)
Kommissionen anser att det bokförda värdet för de rörliga anläggningstillgångarna (som fungerar som pant för 2007 och 2008 års lån) i den granskade redovisningen utgör en lämplig utgångspunkt för att bedöma deras likvidationsvärde. Kommissionen noterar för det första att den stora skillnaden mellan det bokförda värdet och substansvärdet som hade framkommit i 2008 års bedömning av PZL Wrocław berodde på att fastighetsvärdet hade ökat betydligt. Ingen korrigering gjordes för maskinernas värde. För det andra noterar kommissionen att med tanke på den korta tidsperioden mellan pantsättningen och bedömningen finns det inga andra indikationer än att det bokförda värdet inte återspeglar maskinernas försiktigt uppskattade värde.
(244)
I tillägget till Ernst&Young-undersökningen hävdas att tillgångarna i fall av likvidation måste säljas till fire sale-värde med 50 % rabatt, och att det förväntade värdet därför är 1 053 196,36 zloty. Kommissionen konstaterar att tillgångar såsom maskiner som bjuds ut inom ramen för en likvidation i regel säljs till priser under det bokförda värdet.
(245)
Kommissionen anser att rabatten på 50 % är motiverad, av de skäl som anförs av Ernst&Young och som beskrivs i punkt 147 ovan. Kommissionen anser särskilt att värderingen av maskinernas hypotetiska värde vid en konkurs gjordes med en metod som kan anses lämplig för bedömning av fordringars realiserbara värde under konkurshot, med beaktande av den specifika typ av maskiner det gäller, förväntningarna för försäljning till en specifik kund (försvarsministeriet) som minskar sina utgifter på grund av minskade skatteinkomster till följd av krisen.
(246)
På grundval av tillgänglig information när detta beslut fattas sluter sig därför kommissionen till att konkursvärdet på IDAs utestående lån var 1 053 196,36 zloty.
(247)
Enligt ett scenario med försäljning är värdet på IDAs utestående lån högre, eftersom […] erbjöd sig att betala [ 1 053 196,36 zloty] till IDA.
(248)
Kommissionen sluter sig till att en privat borgenär i samma situation som IDA skulle ha godtagit en avskrivning på 17,2 miljoner zloty eftersom det inte fanns rimliga förväntningar på att tillgodose mer av fordringarna vid en konkurs. Kommissionen anser därför att IDAs agerande när det gäller 2010 års utbyte av skuld mot kapital är förenligt med kriteriet om en privat investerare och att detta utbyte inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
IX. SLUTSATSER
(249)
Kommissionen noterar att den formella granskningen av det kapitaltillskott på 113 miljoner zloty som de polska myndigheterna anmälde men senare återkallade inte längre tjänar något syfte enligt artikel 8 i förfarandeförordningen.
(250)
I fråga om den uteblivna indrivningen av offentliga borgenärers fordringar och hur de slutligen gjordes upp konstaterar kommissionen att de offentliga borgenärerna agerade enligt kriteriet för en privat investerare. De offentliga borgenärernas agerande inbegriper därför inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
(251)
Kommissionen konstaterar att utbytet av viss skuld mot kapital som industriutvecklingsbyrån (IDA) planerat enligt den ändrade planen inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom det uppfyller kriteriet om en privat borgenär. Kommissionen anser också att 2007 års lån och 2008 års lån till PZL Wrocław inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom lånen uppfyller kriteriet om en privat investerare.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende kapitaltillskotten på 113 miljoner zloty, eftersom Polen har återkallat sin anmälan och inte kommer att gå vidare med detta stödprojekt.
Artikel 2
1. Den delvis uteblivna indrivningen mellan 1998 och 2007 av fordringar som de polska offentliga myndigheterna hade på PZL Hydral och uppgörelsen om dessa skulder mellan 2007 och 2010 utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
2. De lån som IDA beviljade PZL Wrocław 2007 (12,5 miljoner zloty) och 2008 (4 miljoner zloty) utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
3. Den påföljande delavskrivningen av dessa lån rörande 17,2 miljoner zloty, som genomfördes i form av ett utbyte av skuld mot kapital, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.
Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2010.