ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 14 april 2011
om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Litauen
(Text av betydelse för EES)
(2011/240/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien,
med beaktande av anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, särskilt bilaga IX kapitel 4,
med beaktande av Litauens begäran, och
av följande skäl:
(1)
I anslutningsakten från 2003 föreskrivs att Litauen, enligt de villkor som fastställs i akten, under en sjuårsperiod efter anslutningen, vilken löper ut den 30 april 2011, får fortsätta att förbjuda fysiska och juridiska personer från andra EU-medlemsstater som inte är etablerade i Litauen och inte är registrerade eller har en filial eller ett kontor där att förvärva jordbruksmark. Detta är ett tidsbegränsat undantag från den fria rörligheten för kapital som fastställs i artiklarna 63 och 66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Övergångsperioden kan förlängas endast en gång med upp till tre år.
(2)
Litauen begärde den 4 februari 2011 att övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark förlängs med tre år.
(3)
Den främsta orsaken till att övergångsperioden beviljades var behovet av att säkra de samhällsekonomiska villkoren för jordbruksverksamhet till följd av införandet av den inre marknaden och övergången till den gemensamma jordbrukspolitiken i Litauen. Framför allt var syftet att minska farhågorna för de eventuella konsekvenserna för jordbrukssektorn av en liberalisering av förvärvet av jordbruksmark till följd av de stora skillnaderna vad gäller markpriser och inkomster jämfört med Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike (nedan kallade EU-15). Syftet med övergångsperioden var också att förenkla privatiseringsförfarandet och återlämnandet av jordbruksmark till jordbrukare. Redan i sin rapport av den 16 juli 2008 om översyn av övergångsbestämmelserna om förvärv av jordbruksmark och skog i anslutningsfördraget från 2003 (nedan kallad halvtidsöversynen 2008) betonade kommissionen nödvändigheten av att den ovannämnda jordbruksreformen skulle vara slutförd vid utgången av den fastställda övergångsperioden (1).
(4)
Landreformen i Litauen är inte ännu avslutad. Enligt uppgifter från de litauiska myndigheterna måste äganderätten till statlig mark omfattande sammanlagt 429 000 hektar klarläggas. Hittills har endast 77 200 hektar av denna statliga jordbruksmark privatiserats och det återstår fortfarande att utreda äganderätten för 351 000 hektar jordbruksmark, vilket motsvarar 11,42 % av den totala jordbruksarealen i Litauen.
(5)
Enligt de litauiska myndigheterna är det oundvikligt att den oklara äganderätten och gårdarnas ogynnsamma struktur hindrar marktransaktioner och konsolideringen av jordbruksmark. Fragmenteringen av jordbruksmarken leder till lägre konkurrenskraft och mindre marknadsinriktade gårdar. Enligt uppgifter som lämnats av de litauiska myndigheterna bestod 52,5 % av alla gårdar 2009 av högst fem hektar.
(6)
Den litauiska jordbrukssektorns lägre konkurrenskraft jämfört med jordbrukssektorn i EU-15 förvärras av svårigheterna att få tillgång till ekonomiska resurser och de höga räntorna för kommersiella lån för förvärv av jordbruksmark (över 10 % år 2009).
(7)
Dessutom har den globala finansiella och ekonomiska krisen inverkat negativt på Litauens ekonomi och särskilt på försäljningspriserna för jordbruksprodukter. Det totala indexet för försäljningspriserna för jordbruksprodukter hade 2009 sjunkit till 77,8 jämfört med 2008, enligt uppgifter från den litauiska regeringens statistikavdelning. Sänkningen var särskilt betydande i växtodlingssektorn, där det totala indexet för försäljningspriserna för dessa jordbruksprodukter 2009 var 69,1 jämfört med 2008.
(8)
Ovannämnda omständigheter förklarar den betydande klyfta som kvarstår mellan jordbruksinkomsterna för jordbrukare i Litauen och jordbrukare i EU-15, även om den har minskat över tiden. Enligt Eurostat minskade inkomsterna för jordbrukare i Litauen med 13,6 % år 2009, medan genomsnittsinkomsten i EU-27 minskade med 10,7 %.
(9)
Liksom vad gäller jordbruksinkomster kvarstår klyftan även mellan priserna på jordbruksmark i Litauen och övriga EU-medlemsstater. Enligt uppgifter från Eurostat är priserna på jordbruksskiften i Litauen fortsatt låga jämfört med övriga EU-medlemsstater. Fullständig konvergens mellan priserna på jordbruksmark har inte förväntats och anses inte heller som ett nödvändigt villkor för att avsluta övergångsperioden. De betydande skillnaderna mellan priserna på jordbruksmark i Litauen och EU-15 är dock av en sådan storleksordning att de kan hindra en friktionsfri utveckling mot priskonvergens.
(10)
Om restriktionerna hävs den 1 maj 2011 kan det mot bakgrund av det ovan anförda väntas att priserna på jordbruksmark i Litauen kommer att pressas ytterligare, vilket de litauiska myndigheterna befarar. Det finns således en risk för allvarliga störningar på den litauiska marknaden för jordbruksmark då övergångsperioden löper ut.
(11)
En förlängning på tre år av den övergångsperiod som avses i anslutningsakten, bilaga IX kapitel 4, bör således beviljas.
(12)
För att fullt ut förbereda marknaden för liberaliseringen är det fortsättningsvis av yttersta vikt, även i ett ogynnsamt ekonomiskt klimat, att förbättra kredit- och försäkringsmöjligheterna för jordbrukare och slutföra reformen av jordbrukets struktur under övergångsperioden, vilket även poängterades i halvtidsöversynen 2008.
(13)
Den öppna inre marknaden har alltid varit av central betydelse för välståndet i EU och ett ökat inflöde av utländskt kapital kan medföra potentiella fördelar också för jordbruksmarknaden i Litauen. Ökade utländska investeringar i den litauiska jordbrukssektorn skulle, enligt halvtidsöversynen 2008, få betydande långtidskonsekvenser för kapital- och kunskapstillgången, för det sätt på vilket jordbruksmarknaden fungerar och för jordbruksproduktiviteten. En successiv minskning av restriktionerna mot utländskt ägande under övergångsperioden skulle också bidra till att förbereda den litauiska marknaden inför en fullständig liberalisering.
(14)
För att garantera rättssäkerheten och undvika ett rättsligt tomrum i Litauens nationella rättssystem efter utgången av den aktuella övergångsperioden bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den övergångsperiod för förvärv av jordbruksmark i Litauen som avses i anslutningsakten från 2003, bilaga IX kapitel 4, ska förlängas till och med den 30 april 2014.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 14 april 2011.