PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 13/2012
av den 6 januari 2012
om ändring av förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Tidigare undersökningar och gällande antidumpningsåtgärder
(1)
I augusti 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 1676/2001 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung bland annat i Indien. Åtgärderna bestod av en värdetull på 0-62,6 % på import från individuellt namngivna exporterande tillverkare och en övrig tull på 53,3 % på import från alla andra företag.
(2)
I augusti 2001 godtog kommissionen genom beslut 2001/645/EG (3) prisåtaganden som gjorts av fem indiska tillverkare. Godtagandet av åtagandena drogs sedan tillbaka (4) i mars 2006.
(3)
I mars 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 366/2006 (5) de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1676/2001. Den antidumpningstull som infördes låg på mellan 0 och 18 %, beroende på resultaten från översynen vid giltighetstidens utgång av de slutgiltiga utjämningstullarna, som anges i rådets förordning (EG) nr 367/2006 (6).
(4)
I september 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 1424/2006 (7), efter en ansökan från en ny exporterande tillverkare, förordning (EG) nr 1676/2001 med avseende på en indisk exportör. I den ändrade förordningen fastställdes en dumpningsmarginal på 15,5 % för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och en antidumpningstullsats på 3,5 % för det berörda företaget, med hänsyn till företagets exportsubventionsmarginal enligt den antisubventionsundersökning som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 367/2006. Eftersom företaget inte hade någon individuell utjämningstull gällde den tullsats som fastställts för alla andra företag.
(5)
I november 2007 införde rådet genom förordning (EG) nr 1292/2007 (8) en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Genom samma förordning avslutades en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, begränsad till en undersökning av dumpning avseende en indisk exporterande tillverkare.
(6)
Genom förordning (EG) nr 1292/2007 bibehölls också utvidgningen av åtgärderna till Brasilien och Israel, med undantag för vissa företag. Den senaste ändringen av förordning (EG) nr 1292/2007 i detta avseende gjordes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 806/2010 (9).
(7)
Efter en partiell interimsöversyn som kommissionen inlett på eget initiativ av subventioneringen av fem indiska PET-filmtillverkare, ändrade rådet i januari 2009 genom förordning (EG) nr 15/2009 (10) de slutgiltiga antidumpningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 1292/2007 och de slutgiltiga utjämningstullar som införts för dessa företag genom förordning (EG) nr 367/2006.
(8)
I maj 2011 ändrade rådet förordning (EG) nr 1292/2007 genom genomförandeförordning (EU) nr 469/2011 (11), och justerade då antidumpningstullsatserna eftersom den utjämningstull som införts genom förordning (EG) nr 367/2006 upphörde att gälla den 9 mars 2011 (12).
(9)
Sökanden i denna interimsöversyn, Ester Industries Limited, omfattas för närvarande av en slutgiltig antidumpningstull på 29,3 %.
2. Begäran om en partiell interimsöversyn
(10)
Kommissionen tog i juli 2010 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran, som var begränsad till en undersökning av dumpning, ingavs av Ester Industries Limited, en exporterande tillverkare från Indien (nedan kallad Ester Industries eller sökanden). I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna har förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka skadevållande dumpning.
3. Inledande av en översyn
(11)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 29 oktober 2010 (13) att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av dumpning avseende sökanden.
(12)
I tillkännagivandet om inledande stod det att den partiella interimsöversynen också syftade till att utifrån översynsresultaten bedöma behovet av att ändra den tullsats som tillämpas på import av den berörda produkten från exporterande tillverkare i det berörda landet som inte nämns med namn i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1292/2007, dvs. den antidumpningstullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag” i Indien.
4. Undersökning
(13)
Undersökningen av dumpningsnivån omfattade perioden 1 oktober 2009-30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden).
(14)
Kommissionen underrättade officiellt sökanden, myndigheterna i exportlandet och unionsindustrin om inledandet av den partiella interimsöversynen. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.
(15)
För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen.
(16)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(17)
Den produkt som berörs av denna översyn är densamma som definieras i den senaste lydelsen av förordning (EG) nr 1292/2007 om införande av de gällande åtgärderna, dvs. polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90.
2. Likadan produkt
(18)
Liksom i de tidigare undersökningarna har denna undersökning visat att den PET-film som tillverkas i Indien och exporteras till unionen, den PET-film som tillverkas och säljs i Indien samt den PET-film som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(19)
De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
a) Normalvärde
(20)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om sökandens försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen.
(21)
Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkten, som företaget sålde på hemmamarknaden, som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till unionen.
(22)
Det undersöktes sedan för varje produkttyp om sökandens försäljning på hemmamarknaden var representativ, dvs. om försäljningen av varje produkttyp på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen av samma produkttyp till unionen. För de produkttyper som sålts i representativa mängder undersöktes det sedan huruvida försäljningen ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
(23)
Undersökningen av om den inhemska försäljningen av varje produkttyp som sålts i representativa volymer kunde anses ha ägt rum vid normal handel gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning vid normal handel av den berörda typen till oberoende kunder. I alla de fall när den inhemska försäljningen av den särskilda produkttypen gjorts i tillräckliga kvantiteter och vid normal handel, fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset, beräknat som det vägda genomsnittet av all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden.
(24)
För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, på grundval av faktiska uppgifter om den berörda exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.
b) Exportpris
(25)
I förra interimsöversynen, som ledde till antagandet av förordning (EG) nr 366/2006, fastställde kommissionen att prisåtaganden hade påverkat de tidigare exportpriserna och gjorde att de inte var tillförlitliga som utgångspunkt för att fastställa framtida exportpriser. Eftersom Ester Industries sålde stora mängder av den berörda produkten på världsmarknaden, beslutade kommissionen i den interimsöversynen att man skulle fastställa exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i alla tredjeländer.
(26)
Det erinras om att godtagandet av prisåtagandena drogs tillbaka i mars 2006, dvs. mer än tre år innan innevarande översynsperiod. Därför har inte Ester Industries exportpriser till unionen påverkats av några prisåtaganden under innevarande översynsperiod. Alltså kan slutsatsen dras att de kan anses vara tillförlitliga som utgångspunkt för att fastställa det framtida exportbeteendet.
(27)
Eftersom sökandens totala exportförsäljning till unionen ägde rum direkt till oberoende kunder, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
c) Jämförelse
(28)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar till skillnader i transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, provisioner, finansiella kostnader och förpackningskostnader som sökanden betalat.
(29)
Sökanden hävdade att företaget nu erbjuder sina kunder ett större urval av kemiska beläggningar än vid den senaste interimsöversynen, och att detta bör beaktas när den berörda produkten delas in i olika produkttyper. Företaget kunde dock inte påvisa att de olika typerna av kemisk beläggning påverkade prisernas jämförbarhet och, i synnerhet, att kunderna betalade olika priser på den inhemska marknaden och på unionsexportmarknaden beroende på typ av kemisk beläggning. Därför bör den produktindelning som tillämpats i de tidigare undersökningarna behållas och påståendet måste avvisas.
(30)
Sökanden begärde också en justering av exportpriset på grundval av de förmåner som erhållits vid export inom ramen för systemet med tullkredit efter export (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB). Det konstaterades att detta system innebär att tullkrediter som beviljas i samband med export av den berörda produkten kan användas för avräkning av tull på import av alla slags varor eller säljas fritt till andra företag. Det finns inte heller några begränsningar som skulle leda till att de importerade varorna endast får användas vid tillverkning av den berörda exporterade produkten. Ester Industries kunde inte påvisa att förmånerna enligt systemet med tullkredit påverkade prisernas jämförbarhet och, i synnerhet, att kunderna på grund av förmånerna enligt tullkreditsystemet konsekvent betalade olika priser på den inhemska marknaden. Argumentet avvisades därför.
(31)
Sökanden begärde vidare en justering av exportpriset på grundval av de förmåner som erhållits enligt systemet för exportfrämjande vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG) och systemet med exportkredit efter sändning (Export Credits). För det första bör det påpekas att det, på samma sätt som med de andra system som nämns ovan, inte finns några begränsningar som skulle göra att de varor som importerats enligt EPCG endast får användas vid tillverkning av den exporterade berörda produkten. För det andra lade sökanden inte fram någon bevisning på ett tydligt samband mellan prissättningen av de exporterade varorna och de förmåner som erhållits inom ramen för EPCG- och exportkreditsystemen. Slutligen kunde sökanden inte visa att förmånerna enligt dessa två system påverkade prisernas jämförbarhet, och särskilt att kunderna på hemmamarknaden genomgående betalade olika priser på grund av förmånerna enligt EPCG- och exportkreditsystemen. Denna invändning måste därför avvisas.
d) Dumpningsmarginal
(32)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Efter de synpunkter på meddelandet av uppgifter som återges i skälen 44 och 45 nedan uppgår den fastställda dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 8,3 %.
D. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR
(33)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.
(34)
I det hänseendet visade undersökningen att Ester Industries faktiskt hade vidtagit ett antal åtgärder för att minska kostnaderna och öka effektiviteten. Framför allt har företaget moderniserats och en ny produktionslinje har byggts. Till följd av en betydande produktionsökning har dessutom de allmänna omkostnaderna minskat väsentligt. Företaget har också effektiviserat råvaruanskaffningen (från närmare belägna källor) och har på så vis lyckats minska fraktkostnaderna avsevärt. Denna kostnadsminskning har en direkt inverkan på dumpningsmarginalen. Denna förändring av omständigheterna kan därför anses vara av bestående karaktär.
(35)
När det gäller exportpriset visade undersökningen en viss stabilitet i Ester Industries prissättning under en lång period, mellan 2006 (det år som prisåtagandet återkallades) och 2010 (nästan slutet av översynsperioden). Med hänsyn till den ändrade metoden för fastställandet av Ester Industries exportpris till unionen enligt skälen 24 och 25 ovan och den ovan nämnda prisstabiliteten, är det sannolikt att den nya beräknade dumpningsmarginalen är av bestående karaktär.
(36)
Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna interimsöversyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Det konstaterades därför att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär och att det inte längre är motiverat att tillämpa åtgärden på dess nuvarande nivå.
E. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(37)
En exporterande tillverkare hävdade att stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal borde beräknas på nytt om den aktuella interimsöversynen ledde till en lägre dumpningsmarginal för Ester Industries (som var ett av företagen i stickprovet) än den som tidigare fastställts. Det bör erinras om att den aktuella partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen uttryckligen är begränsad till att omfatta en översyn av dumpningsmarginalen för sökanden, en enskild exportör, nämligen Ester Industries. Undersökningen begränsades därför till sökandens specifika omständigheter, med hänsyn till alla relevanta och dokumenterade bevis (14). De slutsatser som dragits utifrån detta är inte relevanta för de övriga företagen i stickprovet eller någon annan exporterande tillverkare i det berörda landet.
(38)
Det anses under dessa omständigheter varken vara juridiskt möjligt eller ekonomiskt lämpligt att fastställa en ny genomsnittlig dumpningsmarginal för stickprovet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen av följande skäl: Det bör erinras om att man endast beräknar en genomsnittlig dumpningsmarginal för ett stickprov när antalet exportörer i en viss undersökning anses vara så stort att en undersökning av alla samarbetsvilliga exportörer skulle vara en orimlig börda för institutionerna, och detta riskerar att äventyra slutförandet av undersökningen inom den obligatoriska tidsfrist som fastställs i grundförordningen. Det antas då att beräkningen av en vägd genomsnittlig marginal på grundval av dumpningsmarginalen för exportörerna i stickprovet är representativt för dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exportörer som inte ingår i stickprovet. Detta kan endast vara fallet om beräkningen görs på grundval av dumpningsmarginaler för samma tidsperiod. Inga av ovanstående omständigheter råder inom ramen för en partiell interimsöversyn som ursprungligen begränsats till ett företag i urvalet, såsom denna undersökning. Därför dras slutsatsen att de faktiska omständigheterna i denna partiella interimsöversyn är sådana att det är tydligt att bestämmelserna i artikel 9.6 inte är tillämpliga.
(39)
Det bör erinras om att det i tillkännagivandet om inledande står att ”om det fastställs att åtgärderna bör upphävas eller ändras när det gäller sökanden, kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från andra företag i Indien”, vilket innebär att den övriga tullen till följd av översynen kan höjas för att undvika kringgående (15). Men eftersom sökandens tull justeras nedåt är inte den ovan nämnda bestämmelsen i tillkännagivandet om inledande relevant.
(40)
Mot bakgrund av det som anges i skälen 37-39 ovan måste begäran om att på nytt beräkna stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal avvisas.
(41)
De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att föreslå en ändring av den tillämpliga tullsatsen för sökanden och de gavs tillfälle att lämna synpunkter.
(42)
Sökanden upprepade sina krav rörande produktklassificeringen (se skäl 29) liksom kraven rörande justering för tullrestitution på exportpriset till följd av förmånerna enligt systemen för DEPB, EPCG och exportkredit (se skälen 30 och 31). Eftersom inga nya uppgifter lämnats som kunde ändra kommissionens undersökningsresultat, måste emellertid kraven avslås.
(43)
Sökanden ifrågasatte också metoden för beräkning av cif-priserna på de transaktioner som gjorts på fob-basis. Vid fastställandet av cif-värdet per enhet använde sig kommissionen av den sammanlagda fraktkostnad som betalats av företaget till alla exporttransaktioner, inklusive fob-transaktioner. Företaget hävdade att den sammanlagda fraktkostnaden bara borde ha använts för cif-transaktionerna. Detta krav har godtagits.
(44)
Slutligen hävdade sökanden att inte all försäljning i stickprovet hade undantagits från fastställandet av dumpningsmarginalen. Detta krav har också godtagits.
(45)
Till följd av översynsundersökningen uppgår den föreslagna ändrade dumpningsmarginalen och antidumpningstullsatsen som ska tillämpas på import av den berörda produkten tillverkad av Ester Industries Limited till 8,3 %.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Uppgifterna angående Ester Industries Limited i tabellen i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1292/2007 ska ersättas med följande:
”Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, INDIEN
8,3
A026”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2012.