NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 757/2010
ze dne 24. srpna 2010,
kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádí závazky dané Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (2) a Protokolem o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států z roku 1979 (dále jen „protokol“) schváleným rozhodnutím Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (3).
(2)
Na základě návrhů látek obdržených od Evropské unie a jejích členských států, Norska a Mexika ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený v rámci úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, která se konala ve dnech 4.-8. května 2009 (dále jen „COP4“) bylo odsouhlaseno zařazení všech devíti látek do příloh úmluvy.
(3)
Vzhledem k rozhodnutím přijatým na zasedání COP4 by měly být odpovídajícím způsobem změněny přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004. Příloha I nařízení (ES) č. 850/2004 by měla být změněna s ohledem na to, že látky mohou být zařazeny pouze do úmluvy.
(4)
Zasedání COP4 rozhodlo o zařazení osmi látek do přílohy A úmluvy (Odstraňování). Devátá látka, kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (dále jen „PFOS“), je v celosvětovém měřítku stále hojně používána a zasedání COP4 rozhodlo zařadit ji do přílohy B úmluvy (Omezení) se stanoveným rozsahem výjimek. Nařízení (ES) č. 850/2004 má obdobnou strukturu s přílohou I (zakázané látky) a přílohou II (látky podléhající omezením). Úmluva obsahuje povinnosti zakázat nebo omezit výrobu, použití, dovoz a vývoz chemických látek uvedených v přílohách A a B úmluvy. Zařazením látky obsažené v rozhodnutí COP4 do nařízení (ES) č. 850/2004 je rozsah omezení uveden s rozhodnutím COP4 do souladu, protože nařízení (ES) č. 850/2004 zahrnuje podmínky pro výrobu, použití a nakládání s odpady společně s podmínkami omezujícími uvádění na trh.
(5)
Uvedení na trh a používání PFOS bylo v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4). V Evropské unii zahrnují stávající omezující podmínky pro PFOS jenom několik výjimek ve srovnání s těmi, které schválilo zasedání COP4. PFOS byly také zařazeny do přílohy I aktualizovaného protokolu přijatého dne 18. prosince 2009. Z tohoto důvodu by měly být PFOS spolu s ostatními osmi látkami zařazeny do seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky uvedené v příloze XVII, které se mohly uplatnit v případě PFOS, jsou převzaty a pouze s několika změnami zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky by měly podléhat povinnosti použití nejlepší dostupné techniky, je-li aplikovatelná. Zvláštní výjimka pro použití PFOS jako smáčedel určených k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování je omezená dobou platnosti v souladu s rozhodnutím COP4. Pokud je to technicky odůvodněné, může být na základě rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy doba platnosti prodloužena. Členské státy musí každé čtyři roky podávat zprávu o použití schválených výjimek. Jako smluvní strana úmluvy by Evropská unie měla podávat zprávy na základě zpráv členských států. Komise by měla nadále přešetřovat přetrvávající výjimky a dostupnost jiných bezpečnějších látek nebo technologií.
(6)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro PFOS, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení a aby tak byl zároveň zabezpečen soulad s úmluvou. Prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 bylo povoleno použití PFOS v množství nepřesahujícím určité mezní hodnoty. Dokud nebudou dostupné další informace, mezní hodnota pro PFOS ve výrobcích uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 představuje hranici, pod níž nemohou být PFOS použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Tyto mezní hodnoty by tedy měly omezit použití PFOS na úroveň odpovídající nezáměrné stopové kontaminaci. Pro PFOS jako látky nebo přípravky by mělo toto nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň. Aby bylo vyloučeno záměrné užívání, měla by být tato úroveň nižší než úroveň stanovená nařízením (ES) č. 1907/2006.
(7)
Uvedení na trh a používání pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru je v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 s maximálním koncentračním limitem 0,1 % hmotnostních, pod jehož hranicí se o omezení neuvažuje. Zasedání COP4 rozhodlo začlenit do seznamu kongenery přítomné v komerčních formách pentabromdifenyletherů a oktabromdifenyletherů, které mají charakter perzistentních znečišťujících látek. K zajištění souladu v případě těchto derivátů, identifikovaných COP4 jako látky s charakterem perzistentních organických znečisťujících látek, by mělo nařízení (ES) č. 850/2004 uplatnit stejný přístup jako příloha XVII nařízení (ES) č.1907/2006. Z tohoto důvodu by měly být deriváty hexabromdifenylether, heptabromdifenylether, tetrabromdifenylether a pentabromdifenylether zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004.
(8)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro polybromované difenylethery (PBDE), aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení, a zároveň aby tak byl zabezpečen soulad s úmluvou. Nařízení by mělo stanovit pevnou mezní hodnotu pro posouzení nezáměrných stopových kontaminací PBDE v látkách, přípravcích a výrobcích. Vzhledem k nově dostupným informacím a přezkumu provedenému Komisí, v souladu s cíli tohoto nařízení, představuje mezní hodnota pro PBDE obsažené ve výrobcích z recyklovaných materiálů uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 hranici nezáměrného stopového znečištění, pod níž nemohou být PBDE použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Pro PBDE jako chemické látky, přípravky nebo výrobky by mělo nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň.
(9)
Je nutné upřesnit, že zákaz uvedený v článku 3 nařízení (ES) č. 850/2004 se netýká výrobků s obsahem PBDE a PFOS, které jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost již používány.
(10)
DDT a hexachlorcyklohexany (HCH) včetně lindanu by měly být zařazeny bez výjimek. Část A přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 povoluje členským státům zachovat stávající výrobu a používání DDT k výrobě dikofolu. Žádný z členských států v současné době tuto výjimku nevyužívá. Navíc bylo zamítnuto zařazení dikofolu do přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (5), stejně jako do směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (6). Uvedená výjimka by proto měla být zrušena. HCH, včetně lindanu, jsou zařazeny do části B přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 se dvěma zvláštními výjimkami pro určité zvláštní použití. Výjimky vypršely dne 1. září 2006 a 31. prosince 2007, a měly by proto být zrušeny.
(11)
V souladu s rozhodnutím zasedání COP4 by měl být pentachlorbenzen doplněn do přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004, a stává se tak předmětem obecného zákazu a ustanovení, které se v uvedeném nařízení týkají snižování úniků. Látky chlordekon a hexabrombifenyl by měly být přeřazeny do přílohy I části A, protože jsou nyní zařazeny do obou mezinárodních dokumentů.
(12)
V souladu s článkem 22 úmluvy vstupují změny jejích příloh A, B a C v platnost po uplynutí jednoho roku od sdělení depozitáře o změně, což bude 26. srpna 2010. V návaznosti na to a z důvodu zajištění souladu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ke stejnému datu. Vstup tohoto nařízení v platnost je tedy naléhavý.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 67/548/EHS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 26. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. srpna 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 757/2010
av den 24 augusti 2010
om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (1), särskilt artikel 14.1, och
av följande skäl:
(1)
Genom förordning (EG) nr 850/2004 införlivas åtagandena i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen), vilken godkändes genom rådets beslut 2006/507/EG av den 14 oktober 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (2) och åtagandena i protokollet om långlivade organiska föroreningar till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (nedan kallat protokollet), vilket godkändes genom rådets beslut 2004/259/EG av den 19 februari 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (3) med unionslagstiftningen.
(2)
Efter det att förslag på ämnen har inkommit från Europeiska unionen och dess medlemsstater och från Norge och Mexiko har den granskningskommitté för långlivade organiska föroreningar som inrättats enligt konventionen slutfört sitt arbete med de nio föreslagna ämnena och dessa har befunnits uppfylla konventionens kriterier. Vid det fjärde mötet i partskonferensen den 4-8 maj 2009 (nedan kallat det fjärde mötet i partskonferensen) beslutades att alla de nio ämnena skulle föras in i bilagorna till konventionen.
(3)
Mot bakgrund av de beslut som fattades vid det fjärde mötet i partskonferensen måste bilagorna I och III till förordning (EG) nr 850/2004 aktualiseras. Bilaga I till förordning (EG) nr 850/2004 bör ändras så att det tas hänsyn till att vissa ämnen endast kan föras in i konventionen.
(4)
Vid det fjärde mötet i partskonferensen beslutades att åtta ämnen skulle tas upp i bilaga A (eliminering) till konventionen. Det nionde ämnet, dvs. perfluoroktansulfonsyra (nedan kallad PFOS), är fortfarande föremål för omfattande användning världen över och vid det fjärde mötet i partskonferensen beslutades att ämnet skulle föras upp i bilaga B (begränsning) med ett antal undantag. Förordning (EG) nr 850/2004 är strukturerad på ett liknande sätt, med en bilaga I (förbjudna ämnen) och en bilaga II (ämnen underkastade restriktioner). Enligt konventionen åligger det parterna att förbjuda eller begränsa produktion, användning, import och export av de ämnen som förtecknas i bilagorna A och B. I och med att ett ämne som omfattas av partskonferensens beslut förs upp i förordning (EG) nr 850/2004 blir begränsningens räckvidd förenlig med partskonferensens beslut, eftersom förordningen även innehåller bestämmelser om produktion, användning och avfallshantering utöver bestämmelserna om begränsning av utsläppandet på marknaden.
(5)
Utsläppandet på marknaden och användningen av PFOS har begränsats inom EU genom bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (4). Den befintliga begränsningen avseende PFOS i unionen innehåller endast få undantag jämfört med de undantag som ingår i beslutet från det fjärde mötet i partskonferensen. PFOS ingår också i bilaga I till det ändrade protokoll som antogs den 18 december 2009. PFOS bör därför införas i bilaga I till förordning (EG) nr 850/2004, tillsammans med de andra åtta ämnena. De undantag som angavs för PFOS när ämnet togs upp i bilaga XVII förs över till bilaga I till förordning (EG) nr 850/2004 med endast ett fåtal ändringar. Villkoret för undantagen bör i tillämpliga fall vara att bästa tillgängliga teknik används. Det specifika undantaget för användning av PFOS som våtmedel för användning i kontrollerade elektropläteringssystem tidsbegränsas enligt beslutet från det fjärde mötet i partskonferensen. Om det är berättigat av tekniska skäl kan undantagsperioden förlängas på villkor att de parter till konventionen som ingår i partskonferensen godkänner detta. Medlemsstaterna måste rapportera vart fjärde år om hur undantagen utnyttjas. Europeiska unionen är part i konventionen och bör således rapportera utifrån de rapporter som medlemsstaterna lämnar in. Kommissionen bör fortsätta att se över de undantag som finns kvar och söka efter säkrare alternativa ämnen och teknik.
(6)
Bestämmelserna i artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 850/2004 rörande ämnen som förekommer som oavsiktliga spårföroreningar bör anpassas med avseende på PFOS så att det är möjligt att säkra harmoniserad tillämpning och kontroll av efterlevnaden av förordningen, samtidigt som överensstämmelsen med konventionen säkras. Genom bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 tilläts användning av PFOS i kvantiteter under vissa tröskelvärden. I väntan på att mer information ska bli tillgänglig ligger tröskelvärdena för PFOS i varor i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 på en nivå under vilken ingen meningsfull användning av PFOS är möjlig medan det är möjligt att säkra efterlevnad och kontroll med existerande metoder. Tröskelvärdena bör därför begränsa användningen av PFOS till en nivå som motsvarar oavsiktliga spårföroreningar. När det gäller PFOS som ämne eller i beredningar bör det i denna förordning fastställas ett tröskelvärde på en motsvarande nivå. För att motverka avsiktlig användning bör nivån vara lägre än den nivå som fastställs i förordning (EG) nr 1907/2006.
(7)
Utsläppande på marknaden och användning av pentabromdifenyleter och oktabromdifenyleter har begränsats inom Europeiska unionen genom bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 till ett högsta koncentrationsvärde på 0,1 viktprocent under vilket ingen begränsning gäller. Det fjärde mötet i partskonferensen beslutade att förteckna de kongener som finns i de kommersiella formerna av pentabromdifenyleter och oktabromdifenyleter som ämnen som har de egenskaper som karakteriserar långlivade organiska föroreningar. Av koherensskäl bör förteckningen i förordning (EG) nr 850/2004 följa samma logik som bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 för de derivat som partskonferensen identifierat som ämnen som har de egenskaper som karakteriserar långlivade organiska föroreningar. Hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter, tetrabromdifenyleter och pentabromdifenyleter bör därför föras upp i förteckningen i bilaga I till förordning (EG) nr 850/2004.
(8)
Bestämmelserna i artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 850/2004 rörande ämnen som förekommer som oavsiktliga spårföroreningar bör anpassas med avseende på polybromerade difenyletrar (PBDE) så att det är möjligt att säkra harmoniserad tillämpning och kontroll av efterlevnaden av förordningen, samtidigt som överensstämmelsen med konventionen säkras. Det bör i denna förordning fastställas ett fast tröskelvärde för oavsiktliga spårföroreningar av PBDE i ämnen, beredningar och varor. Under förutsättning att ny information blir tillgänglig och under förutsättning att kommissionen gör en översyn i linje med målen för denna förordning, torde de tröskelvärden för PBDE i varor som framställs av återvunnet material som anges i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 kunna begränsa användningen av PBDE till oavsiktliga spårföroreningar, då tröskelvärdena ligger på en nivå under vilken ingen meningsfull användning av PBDE är möjlig och det samtidigt är möjligt att säkra efterlevnad och kontroll med existerande metoder. När det gäller PBDE i ämnen, beredningar och varor bör det i denna förordning fastställas ett tröskelvärde på en motsvarande nivå.
(9)
Det är nödvändigt att förtydliga att det förbud som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 850/2004 inte gäller varor innehållande PBDE och PFOS som redan är i användning den dag då denna förordning träder i kraft.
(10)
DDT och hexaklorocyclohexan (HCH), inbegripet lindan, bör föras upp utan undantag. Enligt bilaga I del A till förordning (EG) nr 850/2004 får medlemsstaterna ha kvar befintlig produktion och användning av DDT för produktion av dikofol. Ingen medlemsstat utnyttjar för närvarande detta undantag. Dikofol har dessutom inte godkänts för upptagande i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (5) och inte heller för upptagande i rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (6). Undantaget bör därför utgå. HCH, inbegripet lindan, förtecknas i del B av bilaga I till förordning (EG) nr 850/2004, med två undantag för vissa specifika användningar. Undantagen löpte ut den 1 september 2006 respektive den 31 december 2007 och bör därför utgå.
(11)
I enlighet med partskonferensens beslut bör pentaklorbensen föras upp i bilagorna I och III till förordning (EG) nr 850/2004 så att ämnet omfattas av ett allmänt förbud och förordningens bestämmelser om utsläppsminskningar. Klordekon och hexabrombifenyl bör flyttas till bilaga I del A då ämnena nu omfattas av båda de internationella instrumenten.
(12)
Enligt artikel 22 i konventionen träder ändringar av bilagorna A, B och C till konventionen i kraft ett år efter den dag då depositarien lämnar meddelande om en ändring, dvs. den 26 augusti 2010. Av detta skäl och av koherensskäl bör denna förordning tillämpas från och med samma dag. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt.
(13)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 67/548/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilagorna I och III till förordning (EG) nr 850/2004 ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 26 augusti 2010.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 24 augusti 2010.