ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
ze dne 12. července 2011,
kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.
(2)
Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.
(3)
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).
(4)
Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.
(5)
V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.
(6)
Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.
(7)
Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.
(8)
Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).
(9)
V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.
(10)
Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.
(11)
Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.
(12)
Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.
(13)
Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.
(14)
Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.
(15)
Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.
(16)
Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.
(17)
Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.
(18)
Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.
(19)
V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.
(20)
Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.
(21)
Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
(22)
Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.
(23)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY
Článek 1
Zřízení
1. Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
2. Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
3. Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
4. Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
5. Agentura má sídlo v Bruselu.
Článek 2
Poslání
1. Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
2. Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
3. Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,
b)
„přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.
Článek 4
Politický dohled a podávání zpráv Radě
1. Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
2. Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména
a)
v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;
b)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).
Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
3. Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
4. Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
5. Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
Článek 5
Funkce a úkoly
1. Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
2. Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
3. Agentura má pod vedením Rady za úkol:
a)
přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:
i)
určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,
ii)
koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,
iii)
hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;
b)
podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:
i)
podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,
ii)
podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,
iii)
poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;
c)
navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:
i)
podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,
ii)
určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,
iii)
činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,
iv)
přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,
v)
přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;
d)
podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:
i)
podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,
ii)
podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,
iii)
stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,
iv)
řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,
v)
spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;
e)
přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:
i)
přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,
ii)
rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,
iii)
usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;
f)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:
i)
usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,
ii)
přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.
Článek 6
Právní subjektivita
Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
KAPITOLA II
ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY
Článek 7
Vedoucí agentury
1. Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
3. Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
4. Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
2. Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
3. Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
4. Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
5. Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
6. Zasedání řídícího výboru se účastní:
a)
ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;
b)
předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;
c)
zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
7. V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve
a)
generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;
b)
vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);
c)
popřípadě zástupce dalších třetích stran.
Článek 9
Úkoly a pravomoci řídícího výboru
1. V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor
a)
schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;
b)
schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;
c)
nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;
d)
schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;
e)
jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;
f)
rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;
g)
schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;
h)
přijímá jednací řád agentury;
i)
může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;
j)
může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;
k)
stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;
l)
přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;
m)
schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;
n)
uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;
o)
schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;
p)
přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.
2. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
3. Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
4. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:
a)
výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;
b)
výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.
V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
Článek 10
Ředitel
1. Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
2. Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
3. Ředitel je odpovědný za:
a)
zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;
b)
přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;
c)
přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;
d)
přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;
e)
přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;
f)
zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;
g)
přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;
h)
přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;
i)
běžnou správu agentury;
j)
veškerá bezpečnostní hlediska;
k)
veškeré personální záležitosti.
4. V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
5. Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
6. Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
Článek 11
Zaměstnanci agentury
1. Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
2. Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
3. Zaměstnance agentury tvoří:
a)
pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
b)
odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
c)
úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
KAPITOLA III
ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA
Článek 12
Rozpočtové zásady
1. Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
2. Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
3. Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
4. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
5. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
6. Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
7. Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
8. Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
9. Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
Článek 13
Obecný rozpočet
1. Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
2. Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné
i)
pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,
ii)
pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;
b)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
4. Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
5. Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
6. Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
7. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
8. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);
b)
z ostatních příjmů.
Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
9. Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
10. Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
Článek 14
Opravné rozpočty
1. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
2. Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
3. Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
Článek 15
Účelově vázané příjmy
1. Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:
a)
ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;
b)
od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.
2. Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
Článek 16
Příspěvky a náhrady
1. Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND
a)
Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.
b)
Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.
2. Rozvrh platby příspěvků
a)
Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.
b)
Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.
c)
Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.
d)
Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.
Článek 17
Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
1. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
2. Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
Článek 18
Plnění rozpočtu
1. Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
2. Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
3. Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
KAPITOLA IV
PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY
Článek 19
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
2. Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
3. Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
4. Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
5. Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc
a)
pravidla pro řízení projektu nebo programu;
b)
přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;
c)
účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.
6. Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
Článek 20
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
2. V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
3. Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
4. Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
5. Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
Článek 21
Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc
Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 22
Účast třetích stran
1. Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
2. U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
3. U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
4. Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Zapojení do činnosti agentury
1. Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
2. Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
3. Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
4. Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY
Článek 24
Správní ujednání a jiné záležitosti
1. Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména
a)
zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;
b)
ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;
c)
bezpečnostní záležitosti.
Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
2. Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
3. Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
4. Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
5. Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
6. Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
7. Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
8. Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
KAPITOLA VII
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Výsady a imunity
Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 26
Ustanovení o přezkumu
Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
Článek 27
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
Článek 28
Přístup k dokumentům
Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
Článek 29
Bezpečnost
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
2. Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
Článek 30
Jazykový režim
O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
Článek 31
Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 12. července 2011.
RÅDETS BESLUT 2011/411/GUSP
av den 12 juli 2011
om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler och om upphävande av gemensam åtgärd 2004/551/Gusp
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42 och 45, och
av följande skäl:
(1)
Europeiska försvarsbyrån (nedan kallad byrån) inrättades genom gemensam åtgärd 2004/551/Gusp (1) (nedan kallad gemensam åtgärd 2004/551/Gusp) för att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge unionen bättre försvarskapacitet på området krishantering samt bistå den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.
(2)
I den europeiska säkerhetsstrategin, som godkändes av Europeiska rådet den 12 december 2003, fastslås att inrättandet av en försvarsbyrå är ett viktigt inslag i utvecklingen mot mer flexibla och effektiva europeiska militära resurser.
(3)
I rapporten av den 11 december 2008 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin ger man sitt stöd åt byråns ledande roll i processen med att utveckla viktiga försvarskapaciteter för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP).
(4)
Gemensam åtgärd 2004/551/Gusp bör upphävas och ersättas för att ta hänsyn till de ändringar av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) som infördes genom Lissabonfördraget.
(5)
Enligt artikel 45 i EU-fördraget ska rådet anta ett beslut om stadgan för byrån, dess säte samt regler för dess verksamhet, där hänsyn ska tas till graden av effektivt deltagande från medlemsstaternas sida i byråns verksamhet.
(6)
Byrån bör bidra till genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och framför allt GSFP.
(7)
Byråns struktur bör göra den i stånd att tillgodose unionens och dess medlemsstaters operativa behov när det gäller GSFP och att, när så behövs, fullgöra sina uppgifter och samarbeta med tredjeländer, organisationer och enheter.
(8)
Byrån bör utveckla nära arbetsförbindelser med befintliga arrangemang, grupperingar och organisationer, t.ex. de som fastställts i ramavtalet enligt LoI (Letter of Intent) (nedan kallat LoI-ramavtalet), samt Gemensamma organisationen för samarbete om försvarsmateriel (Occar) och Europeiska rymdorganisationen (ESA).
(9)
Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) bör i enlighet med artikel 18.2 i EU-fördraget ha en ledande roll i byråns struktur och utgöra den huvudsakliga länken mellan byrån och rådet.
(10)
Rådet bör inom ramen för sitt politiska överinseende och beslutsfattande utfärda riktlinjer för byrån.
(11)
Antagandet av finansieringsramen för byrån, i enlighet med artikel 4.4, och ingåendet av administrativa arrangemang med tredjeländer och andra organisationer, grupperingar eller enheter måste, mot bakgrund av den karaktär som finansieringsramen och de administrativa arrangemangen har, enhälligt godkännas av rådet.
(12)
När rådet antar riktlinjer eller beslut avseende byråns verksamhet bör det sammanträda på försvarsministernivå.
(13)
Alla riktlinjer eller beslut som rådet antar med avseende på byråns arbete bör utarbetas i överensstämmelse med artikel 240 i EUF-fördraget.
(14)
Befogenheterna för rådets förberedande och rådgivande organ, särskilt de befogenheter som Ständiga representanternas kommitté (Coreper) har enligt artikel 240 i EUF-fördraget samt befogenheterna för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) enligt artikel 38 i EU-fördraget och Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) bör inte påverkas.
(15)
De nationella försvarsmaterieldirektörerna, kapacitetsdirektörerna, direktörerna med ansvar för forskning och teknisk utveckling (FoTU) och direktörerna med ansvar för försvarspolitik bör tillställas rapporter och i frågor inom sina kompetensområden bidra till utformningen av rådets beslut med avseende på byrån.
(16)
Byrån bör vara en juridisk person för att kunna fullgöra sina uppgifter och uppnå sina mål, samtidigt som den upprätthåller nära förbindelser med rådet och fullt ut respekterar Europeiska unionens och dess institutioners ansvarsområden.
(17)
Det bör föreskrivas att de budgetar som förvaltas av byrån i enskilda fall får erhålla bidrag till finansieringen av icke-administrativa kostnader från Europeiska unionens allmänna budget, med fullt beaktande av de regler, förfaranden och beslutsprocesser som gäller för denna, däribland artikel 41.2 i EU-fördraget.
(18)
Samtidigt som byrån är öppen för deltagande från alla medlemsstater bör den också lämna utrymme för särskilda grupper av medlemsstater som inrättar ad hoc-projekt eller ad hoc-program.
(19)
Om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete i enlighet med artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget och protokoll (nr 10) om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i EU-fördraget, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, bör byrån stödja genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet.
(20)
Byrån bör ha sådana beslutsförfaranden att den är i stånd att fullgöra sina uppgifter effektivt samtidigt som den respekterar deltagande medlemsstaters nationella säkerhets- och försvarspolitik.
(21)
Byrån bör fullgöra sina uppgifter i full efterlevnad av artikel 40 i EU-fördraget.
(22)
Byrån bör verka i full överensstämmelse med rådets säkerhetsnormer och säkerhetsbestämmelser.
(23)
I enlighet med artikel 5 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Detta beslut kommer därför inte att vara bindande för Danmark.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
INRÄTTANDE AV BYRÅN, DESS UPPDRAG OCH ARBETSUPPGIFTER
Artikel 1
Inrättande
1. En byrå för utveckling av försvarskapacitet och för forskning, anskaffning och försvarsmateriel (nedan kallad Europeiska försvarsbyrån eller byrån), som ursprungligen inrättades genom gemensam åtgärd 2004/551/Gusp, ska härmed fortsätta sin verksamhet i enlighet med följande bestämmelser.
2. Byrån ska till stöd för Gusp och GSFP arbeta under rådets myndighet inom Europeiska unionens gemensamma institutionella ram utan att det påverkar ansvarsområdena för EU:s institutioner och rådets organ. Byråns uppgift ska i full efterlevnad av artikel 40 i EU-fördraget inte påverka Europeiska unionens övriga befogenheter.
3. Byrån ska vara öppen för alla EU-medlemsstater som önskar delta i den. Medlemsstater som redan deltar i byrån när detta beslut antas ska även fortsättningsvis vara deltagande medlemsstater.
4. Varje medlemsstat som önskar delta i byrån efter detta besluts ikraftträdande eller önskar utträda ur byrån ska anmäla sin avsikt till rådet och ska underrätta den höga representanten. Eventuella nödvändiga tekniska och finansiella arrangemang för sådant deltagande eller utträde ska fastställas av styrelsen, som avses i artikel 8..
5. Byrån ska ha sitt säte i Bryssel.
Artikel 2
Uppdrag
1. Byråns uppdrag är att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge EU bättre försvarskapacitet på området krishantering samt bistå GSFP i dess nuvarande och framtida form.
2. Byrån ska identifiera de operativa behoven, främja åtgärder för att tillgodose dessa, bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas, delta i utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel samt hjälpa rådet att utvärdera om den militära kapaciteten har förbättrats.
3. Byråns uppdrag ska inte påverka medlemsstaternas befogenheter i försvarsfrågor.
Artikel 3
Definitioner
I detta beslut gäller följande definitioner:
a) deltagande medlemsstater: de medlemsstater i Europeiska unionen som deltar i byrån,
b) bidragande medlemsstater: de deltagande medlemsstater i Europeiska unionen som bidrar till ett visst projekt eller program inom byrån.
Artikel 4
Politiskt överinseende och rapportering till rådet
1. Byrån ska arbeta under rådets myndighet och politiska överinseende och ska regelbundet rapportera till rådet och av rådet regelbundet erhålla riktlinjer.
2. Byrån ska regelbundet rapportera till rådet om sin verksamhet, och ska särskilt
a)
i november varje år förelägga rådet en rapport om byråns verksamhet under det året och lämna uppgifter om byråns arbetsprogram och budgetar för det kommande året.
b)
om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, åtminstone en gång per år lämna information till rådet om byråns bidrag till bedömningsverksamheten i samband med det permanenta strukturerade samarbetet enligt artikel 5.3 f ii.
Byrån ska i god tid informera rådet om viktiga ärenden som föreläggs styrelsen för beslut.
3. Rådet ska enhälligt och på inrådan av Kusp eller, när så behövs, andra behöriga rådsorgan årligen utfärda riktlinjer för byråns arbete, särskilt med avseende på dess arbetsprogram. Byråns arbetsprogram ska fastställas inom ramen för dessa riktlinjer.
4. Rådet ska varje år enhälligt godkänna en finansieringsram för byrån för de följande tre åren. Den finansieringsramen ska ange överenskomna prioriteringar i samband med byråns treåriga arbetsprogram och ska utgöra ett rättsligt bindande tak för ramens första år och planeringstal för det andra och tredje året. Senast den 31 mars varje år ska byrån förelägga styrelsen ett utkast till finansieringsram med tillhörande arbetsprogram för övervägande.
5. Byrån får lämna rekommendationer till rådet och kommissionen om så är nödvändigt för att den ska kunna genomföra sitt uppdrag.
Artikel 5
Funktioner och uppgifter
1. När byrån fullgör sina funktioner och uppgifter ska den respektera Europeiska unionens andra befogenheter och EU-institutionernas befogenheter.
2. Byråns sätt att fullgöra sina funktioner och uppgifter ska inte påverka medlemsstaternas befogenheter i försvarsfrågor.
3. Byrån, som lyder under rådet, ska ha som uppgift att
a)
bidra till att identifiera medlemsstaternas militära kapacitetsmål och utvärdera hur medlemsstaterna fullgör sina kapacitetsåtaganden, särskilt genom att
i)
i samarbete med behöriga rådsorgan, inklusive EUMC, och bland annat med användning av mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljande mekanism fastställa EU:s kommande behov av försvarskapacitet,
ii)
samordna genomförandet av kapacitetsutvecklingsplanen (CDP) och varje eventuell efterföljande plan,
iii)
utvärdera, med ledning av kriterier som medlemsstaterna ska fastställa, de kapacitetsåtaganden som medlemsstaterna gjort, bland annat genom CDP-processen och mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljare till dessa,
b)
främja att de operativa behoven harmoniseras och att effektiva och kompatibla anskaffningsmetoder antas, särskilt genom att
i)
verka för och samordna harmonisering av militära behov,
ii)
verka för kostnadseffektiv och rationell upphandling genom att kartlägga och ge spridning åt bästa praxis,
iii)
göra uppskattningar av ekonomiska prioriteringar för utveckling och anskaffning av kapacitet,
c)
lägga fram multilaterala projekt för att de militära kapacitetsmålen ska uppnås och sörja för samordningen av de program som genomförs av medlemsstaterna och förvaltningen av särskilda samarbetsprogram, särskilt genom att
i)
verka för och föreslå nya multilaterala samarbetsprojekt,
ii)
kartlägga och föreslå samarbetsaktiviteter på det operativa området,
iii)
arbeta för samordning av medlemsstaternas pågående program,
iv)
på medlemsstaternas begäran ansvara för förvaltningen av specifika program,
v)
på medlemsstaternas begäran utarbeta program för förvaltning genom Occar eller vid behov genom andra arrangemang,
d)
stödja försvarsteknikforskning, samordna och planera gemensam forskningsverksamhet och utredningar om tekniska lösningar som motsvarar de framtida operativa behoven, särskilt genom att
i)
i kontakt med unionens forskningsverksamhet, där så är lämpligt, främja forskning som syftar till att tillgodose framtida behov av säkerhets- och försvarskapacitet för att därmed stärka Europas industriella och tekniska potential på detta område,
ii)
främja en effektivare och målinriktad gemensam FoTU på försvarsområdet,
iii)
påskynda FoTU på försvarsområdet genom studier och projekt,
iv)
hantera FoTU-kontrakt på försvarsområdet,
v)
arbeta tillsammans med kommissionen för att maximera komplementaritet och synergi mellan försvars- och civil- eller säkerhetsrelaterade forskningsprogram,
e)
bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas och göra försvarsutgifterna mer effektiva, särskilt genom att
i)
bidra till att inrätta en internationellt konkurrenskraftig europeisk försvarsmaterielmarknad, utan att detta påverkar tillämpningen av reglerna för den inre marknaden och kommissionens befogenheter på detta område,
ii)
utveckla politik och strategier på området, i samråd med kommissionen och vid behov med branschen,
iii)
i samråd med kommissionen bedriva utveckling och harmonisering inom hela EU av tillämpliga förfaranden inom ramen för byråns uppgifter,
f)
om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, stödja detta samarbete, särskilt genom att
i)
underlätta större gemensamma eller europeiska kapacitetsutvecklingsinitiativ,
ii)
bidra till en regelbunden utvärdering av de deltagande medlemsstaternas kapacitetsbidrag, särskilt bidrag som lämnas i enlighet med de kriterier som ska fastställas bland annat på grundval av artikel 2 i protokoll (nr 10) om permanent strukturerat samarbete fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget.
Artikel 6
Status som juridisk person
Byrån ska vara en juridisk person för att kunna utföra sina funktioner och nå sina mål. Medlemsstaterna ska se till att byrån har den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt deras nationella lagstiftning. Byrån får särskilt förvärva eller avyttra lös och fast egendom samt vara part i rättsliga förfaranden. Byrån ska ha kapacitet att ingå avtal med såväl privata som offentliga enheter eller organisationer.
KAPITEL II
BYRÅNS ORGAN OCH PERSONAL
Artikel 7
Byråns chef
1. Byråns chef ska vara unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.
2. Byråns chef ska vara ansvarig för byråns övergripande organisation och funktion och ska se till att de riktlinjer som rådet utfärdar samt styrelsens beslut genomförs av den verkställande direktören, som ska rapportera till byråns chef.
3. Byråns chef ska lägga fram byråns rapporter för rådet i enlighet med artikel 4.2.
4. Byråns chef ska ansvara för förhandlingar om administrativa arrangemang med tredjeländer och andra organisationer, grupperingar eller enheter i enlighet med styrelsens direktiv. Inom ramen för sådana arrangemang, som ska godkännas av styrelsen, ska byråns chef ansvara för att det upprättas lämpliga arbetsförbindelser med dessa.
Artikel 8
Styrelsen
1. En styrelse med en företrädare för varje deltagande medlemsstat, som får ingå åtaganden för sin regerings räkning, och en företrädare för kommissionen ska vara byråns beslutsfattande organ. Styrelsen ska agera inom ramen för de riktlinjer som rådet har utfärdat.
2. Styrelsen ska sammanträda på nivån för de deltagande medlemsstaternas försvarsministrar eller företrädare för dessa. Styrelsen ska i princip hålla åtminstone två möten varje år på försvarsministernivå.
3. Byråns chef ska sammankalla och leda styrelsens möten. Om en deltagande medlemsstat så begär ska byråns chef sammankalla ett möte inom högst en månad.
4. Byråns chef får delegera ordförandeskapet för styrelsemöten på nivån för företrädare för försvarsministrarna.
5. Styrelsen kan sammanträda i särskilda konstellationer (till exempel nationella försvarsmaterialdirektörer, kapacitetsdirektörer och direktörer med ansvar för FoTU eller för försvarspolitik).
6. Följande personer ska delta i styrelsens möten:
a)
Byråns verkställande direktör, som avses i artikel 10, eller hans eller hennes företrädare.
b)
EUMC:s ordförande eller hans eller hennes företrädare.
c)
Företrädare för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (Europeiska utrikestjänsten).
7. Styrelsen får besluta att bjuda in följande personer att delta när det gäller frågor av gemensamt intresse:
a)
Natos generalsekreterare eller hans eller hennes utsedda företrädare.
b)
Chefer/ordförande för andra sammanslutningar, grupperingar eller organisationer vilkas verksamhet är relevant för byrån (till exempel de som fastställts i LoI-ramavtalet, samt Occar och ESA).
c)
Vid behov företrädare för andra tredje parter.
Artikel 9
Styrelsens uppgifter och befogenheter
1. Styrelsen ska, inom ramen för rådets riktlinjer, enligt artikel 4.1
a)
godkänna de rapporter som ska läggas fram för rådet,
b)
senast den 31 december varje år godkänna byråns årliga arbetsprogram för det kommande året på grundval av ett utkast som byråns chef lägger fram,
c)
senast den 31 december varje år anta byråns allmänna budget inom byråns finansieringsram som beslutats av rådet,
d)
godkänna inrättandet av ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byrån i enlighet med artikel 19,
e)
utse den verkställande direktören och högst två ställföreträdare,
f)
besluta att en eller flera medlemsstater får anförtro byrån den administrativa och finansiella förvaltningen av viss verksamhet inom dess ansvarsområde i enlighet med artikel 17,
g)
godkänna eventuella rekommendationer till rådet eller kommissionen,
h)
anta byråns arbetsordning,
i)
kunna ändra de finansiella bestämmelserna för genomförandet av byråns allmänna budget,
j)
kunna ändra de regler och bestämmelser som gäller kontraktsanställd personal och utstationerade nationella experter,
k)
besluta om de tekniska och finansiella arrangemangen för medlemsstaternas deltagande eller utträde enligt artikel 1.4,
l)
anta direktiv för de förhandlingar som chefen för byrån för om administrativa arrangemang,
m)
godkänna de ad hoc-arrangemang som avses i artikel 22.1,
n)
sluta avtal om det administrativa arrangemang mellan byrån och tredje parter som avses i artikel 24.1,
o)
godkänna årsbokslut och balansräkning,
p)
anta samtliga övriga beslut med anknytning till fullföljandet av byråns uppdrag.
2. Om inte annat anges i detta beslut ska styrelsen fatta beslut med kvalificerad majoritet. De deltagande medlemsstaternas röster ska vägas i enlighet med artikel 16.4 och 16.5 i EU-fördraget. Endast företrädare för de deltagande medlemsstaterna ska delta i omröstningen.
3. Om en företrädare för en deltagande medlemsstat i styrelsen förklarar att denna av viktiga och uttalade skäl som rör nationell politik avser att motsätta sig antagandet av ett beslut som ska fattas med kvalificerad majoritet, ska omröstning inte ske. Företrädaren får genom byråns chef hänskjuta ärendet till rådet för att i förekommande fall utfärda riktlinjer för styrelsen. Alternativt får styrelsen med kvalificerad majoritet besluta att hänskjuta frågan till rådet för beslut. Rådet ska besluta med enhällighet.
4. Styrelsen kan på förslag från verkställande direktören eller från en deltagande medlemsstat besluta att inrätta
a)
kommittéer som utarbetar styrelsens administrativa och budgetära beslut, bestående av företrädare för de deltagande medlemsstaterna och en företrädare för kommissionen,
b)
kommittéer som är specialiserade på särskilda frågor inom byråns kompetensområde. Dessa kommittéer ska bestå av delegater från de deltagande medlemsstaterna och, såvida inte styrelsen beslutar annorlunda, en företrädare för kommissionen.
Beslutet att inrätta sådana kommittéer ska innehålla en specifikation av deras mandat och varaktighet.
Artikel 10
Verkställande direktören
1. Verkställande direktören och hans eller hennes ställföreträdare ska utnämnas av styrelsen på förslag av byråns chef på tre år. Styrelsen får bevilja en förlängning med två år. Verkställande direktören och högst två ställföreträdare ska vara underställda byråns chef och arbeta i enlighet med styrelsens beslut.
2. Verkställande direktören ska, med biträde av sin(a) ställföreträdare, vidta alla erforderliga åtgärder för att upprätthålla byråns effektivitet. Verkställande direktören är ansvarig för överinseendet över och samordningen av de funktionella enheterna så att de arbetar samstämmigt. Verkställande direktören ska vara chef för byråns personal.
3. Verkställande direktören har ansvaret för
a)
att säkerställa att byråns årliga arbetsprogram genomförs,
b)
att förbereda styrelsens arbete, särskilt utkastet till byråns årliga arbetsprogram,
c)
att utarbeta det förslag till årlig allmän budget som ska läggas fram för styrelsen,
d)
att utarbeta ett treårigt arbetsprogram som ska läggas fram för styrelsen,
e)
att utarbeta en treårig finansieringsram som ska läggas fram för rådet,
f)
att ombesörja ett nära samarbete med och lämna information till rådets förberedande organ, särskilt Kusp och EUMC,
g)
att utarbeta de rapporter som avses i artikel 4.2,
h)
att utarbeta inkomst- och utgiftsberäkningen och genomföra byråns allmänna budget och budgetarna för ad hoc-projekt eller ad hoc-program som anförtrotts byrån,
i)
byråns dagliga verksamhet,
j)
alla säkerhetsaspekter,
k)
alla personalfrågor.
4. Inom byråns arbetsprogram och allmänna budget ska verkställande direktören ha befogenhet att ingå avtal och rekrytera personal. Verkställande direktören ska vara utanordnare för de budgetar som förvaltas av byrån och ansvarig för genomförandet av dessa budgetar.
5. Verkställande direktören ska vara ansvarig inför styrelsen.
6. Verkställande direktören ska vara byråns rättsliga företrädare
Artikel 11
Personal
1. Byråns personal, inklusive verkställande direktören, ska bestå av kontraktsanställda och tjänstemän som rekryterats på bredaste möjliga geografiska bas bland kandidater från samtliga deltagande medlemsstater, och från EU-institutionerna. Byråns personal ska utses av verkställande direktören på grundval av lämplig kompetens och sakkunskap och genom rättvisa och öppna uttagningsförfaranden. Verkställande direktören ska i förväg offentliggöra närmare uppgifter om alla lediga poster och vilka kriterier som är av betydelse för urvalsförfarandet. Rekryteringen ska alltid vara inriktad på att byråns anställda ska ha högsta kompetens och prestationsförmåga.
2. Chefen för byrån ska på förslag av verkställande direktören och efter samråd med styrelsen utse, och förnya kontrakten för, byråns personal på chefsnivå.
3. Byråns anställda ska bestå av följande kategorier:
a)
Personal som rekryteras direkt av byrån med tidsbegränsade kontrakt och som utses bland medborgare från de deltagande medlemsstaterna. Rådet har enhälligt godkänt de regler som ska gälla för dessa anställda (2). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta.
b)
Nationella experter utstationerade av de deltagande medlemsstaterna för att antingen besätta tjänster inom byråns organisation eller för specifika uppgifter och projekt. Rådet har enhälligt godkänt de regler som ska gälla för dessa anställda (3). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta.
c)
Unionstjänstemän som efter behov utstationeras till byrån för en bestämd tid och/eller för särskilda uppgifter eller projekt.
4. Europeiska unionens domstol ska vara behörig i alla eventuella tvister mellan byrån och personer som kan omfattas av de regler som gäller för byråns anställda.
KAPITEL III
BUDGETREGLER OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER
Artikel 12
Budgetprinciper
1. Budgetar, som ska upprättas i euro, är de akter där, för varje budgetår, samtliga inkomster och utgifter som förvaltas av byrån ska fastställas och godkännas.
2. De anslag som tas upp i en budget ska beviljas för ett budgetår som börjar den 1 januari och slutar den 31 december samma år.
3. För varje budget ska inkomster och utgifter balansera varandra. Alla inkomster och utgifter ska tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.
4. I budgeten ska det förekomma såväl differentierade anslag, i form av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, som icke-differentierade anslag.
5. Åtagandebemyndiganden ska täcka den totala kostnaden för alla rättsliga åtaganden som ingås under budgetåret i fråga. Åtaganden kan dock göras övergripande eller delas in i årliga delåtaganden. Åtaganden ska tas upp i räkenskaperna på grundval av de rättsliga åtaganden som gjorts till och med den 31 december.
6. Betalningsbemyndiganden ska täcka de betalningar som krävs för att uppfylla rättsliga åtaganden som ingås under det berörda budgetåret och/eller som ingåtts under tidigare budgetår. Betalningarna ska tas upp i räkenskaperna på grundval av de budgetmässiga åtaganden som gjorts till och med den 31 december.
7. Ett budgetårs inkomster ska tas upp i räkenskaperna för det budgetåret på grundval av de belopp som tagits emot under det budgetåret.
8. Alla inkomster och utgifter ska medföra att en budgetpost tillgodogörs eller belastas, inom ramen för de anslag som förts in där.
9. Anslagen ska användas i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.
Artikel 13
Allmän budget
1. Byråns chef ska senast den 31 mars varje år lämna styrelsen en samlad beräkning av förslaget till allmän budget för kommande år, med iakttagande av de planeringstal som anges i finansieringsramen.
2. Byråns chef ska senast den 30 juni varje år ge styrelsen ett förslag till budget. Budgetförslaget ska innehålla följande:
a)
De anslag som anses nödvändiga
i)
för att täcka kostnaderna för byråns drift och anställda samt kostnader för möten,
ii)
för anskaffande av extern rådgivning, i synnerhet operativ analys, som är av stor vikt för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter, och för specifik verksamhet inom forskning och teknik som är till allmän nytta för de deltagande medlemsstaterna, i synnerhet tekniska fallstudier och förberedande genomförbarhetsstudier.
b)
En beräkning av de inkomster som behövs för att täcka utgifterna.
3. Styrelsen ska sträva efter att se till att de anslag som avses i punkt 2 a ii utgör en väsentlig del av de totala anslag som avses i punkt 2. Dessa anslag ska avspegla de verkliga behoven och ge utrymme för byråns operativa uppgifter.
4. Förslaget till allmän budget ska åtföljas av en detaljerad tjänsteförteckning och detaljerade motiveringar.
5. Styrelsen får enhälligt besluta att förslaget till allmän budget dessutom ska täcka ett särskilt projekt eller program, när detta klart är till allmän nytta för samtliga deltagande medlemsstaterna.
6. Anslagen ska delas in i avdelningar och kapitel alltefter utgifternas art eller ändamål och, i mån av behov, ytterligare delas in i artiklar.
7. Varje avdelning får innehålla ett kapitel kallat ”preliminära anslag”. Dessa anslag ska införas om det finns en allvarligt grundad osäkerhet om storleken på de anslag som behövs eller om användningsområdet för de införda anslagen.
8. Inkomsterna ska bestå av
a)
bidrag som inbetalas av de medlemsstater som deltar i byrån, i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI),
b)
övriga inkomster.
Förslaget till allmän budget ska innehålla rubriker för öronmärkta inkomster och det härför förutsedda beloppet ska om möjligt anges.
9. Styrelsen ska anta förslaget till allmän budget senast den 31 december varje år, inom byråns finansieringsram. Vid godkännandet ska styrelsen ledas av byråns chef, eller av en företrädare som utsetts av byråns chef, eller av en styrelseledamot som uppmanats till detta av byråns chef. Verkställande direktören ska förklara att budgeten har antagits och ska underrätta de deltagande medlemsstaterna.
10. Om förslaget till allmän budget inte har antagits i början av ett budgetår får ett belopp som motsvarar högst en tolftedel av budgetanslagen för det föregående budgetåret användas varje månad för ett kapitel eller en annan underavdelning i budgeten. Detta arrangemang ska dock inte få till följd att byrån får förfoga över medel som överstiger en tolftedel av de anslag som anges i det förslag till allmän budget som är under utarbetande. Styrelsen får genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av verkställande direktören ge sitt tillstånd till utgifter som överstiger en tolftedel, under förutsättning att de samlade budgetanslagen för det budgetåret inte överstiger budgetanslagen för det föregående budgetåret. Verkställande direktören får begära de bidrag som behövs för att täcka de anslag som beviljats enligt denna bestämmelse. Dessa bidrag ska betalas inom 30 dagar efter det att begäran om bidrag avsänts.
Artikel 14
Ändringsbudgetar
1. Under oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda omständigheter får verkställande direktören föreslå en ändringsbudget inom de gränser som anges i finansieringsramen.
2. Förslaget till ändringsbudget ska utarbetas, föreslås och antas, med därefter följande underrättelse, i enlighet med samma förfarande som det som gäller för den allmänna budgeten, med de i finansieringsramen fastställda gränserna. Styrelsen ska agera med hänsyn till hur brådskande frågan är.
3. Under sådana förhållanden att de gränsvärden som fastställts i finansieringsramen skulle befinnas vara otillräckliga på grund av exceptionella och oförutsedda omständigheter kommer styrelsen att lägga fram en ändringsbudget för enhälligt antagande av rådet och med full hänsyn till de bestämmelser som anges i artikel 13.2 och 13.3.
Artikel 15
Öronmärkta inkomster
1. Byrån får, som öronmärkta inkomster för ett särskilt ändamål, i sin allmänna budget ta emot finansiella bidrag för att täcka andra kostnader än de som avses under artikel 13.2 a i
a)
från Europeiska unionens allmänna budget från fall till fall, i full enlighet med de regler, förfaranden och beslutsprocesser som är tillämpliga,
b)
från medlemsstater, tredjeländer eller andra tredje parter.
2. Öronmärkta inkomster får endast användas för det särskilda ändamål som de är avsedda för.
Artikel 16
Bidrag och återbetalningar
1. Fastställande av bidrag för vilka BNI-fördelningsnyckeln ska tillämpas:
a)
När BNI-fördelningsnyckeln ska tillämpas ska fördelningen av bidragen mellan de bidragsgivande medlemsstaterna fastställas enligt den på bruttonationalinkomsten grundade fördelningsnyckeln så som anges i artikel 41.2 i EU-fördraget och i enlighet med rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4) eller varje annat rådsbeslut som kan komma att ersätta detta.
b)
Varje bidrag ska beräknas enligt de uppgifter som fastställts i kolumnen ”Egna medel på grundval av BNI” i tabellen ”Sammanställning av finansieringen av den allmänna budgeten efter slag av egna medel och per medlemsstat” som bifogas till Europeiska unionens senaste budget. Bidraget från varje bidragsgivande medlemsstat ska vara proportionellt i förhållande till dess andel av de bidragsgivande medlemsstaternas totala BNI.
2. Schema för betalning av bidrag
a)
De bidrag som är avsedda att finansiera byråns allmänna budget ska betalas av de deltagande medlemsstaterna i tre lika stora delbetalningar, senast den 15 februari, 15 juni och 15 oktober det berörda budgetåret.
b)
När en ändringsbudget antas ska de nödvändiga bidragen betalas av de berörda medlemsstaterna inom 60 dagar efter det att begäran om bidrag avsänts.
c)
Varje medlemsstat ska erlägga de bankavgifter som avser betalningen av dess egna bidrag.
d)
Om den årliga budgeten inte har godkänts vid utgången av november får byrån, på begäran av en medlemsstat, utfärda en enskild preliminär begäran om bidrag från den medlemsstaten.
Artikel 17
Byråns förvaltning av utgifter på medlemsstaternas vägnar
1. Styrelsen får på förslag av verkställande direktören eller en medlemsstat besluta att medlemsstaterna får anförtro byrån den administrativa och finansiella förvaltningen av viss verksamhet inom dess ansvarsområde.
2. Styrelsen får i sitt beslut bemyndiga byrån att ingå avtal på vissa medlemsstaters vägnar. Den får bemyndiga byrån att från dessa medlemsstater i förväg uppbära de medel som behövs för att kunna infria ingångna avtal.
Artikel 18
Budgetgenomförande
1. De finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byråns allmänna budget har enhälligt antagits av rådet (5). Styrelsen ska, enhälligt, vid behov se över och ändra dessa bestämmelser.
2. Styrelsen ska på förslag från verkställande direktören vid behov anta bestämmelser för genomförande och kontroll av den allmänna budgeten, bland annat när det gäller offentlig upphandling, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i relevant EU-lagstiftning. Styrelsen ska särskilt säkerställa att kraven på försörjningstrygghet och skydd både av sekretessen på försvarsområdet och av immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt.
3. De finansiella bestämmelser och regler som avses i denna artikel är inte tillämpliga på ad hoc-projekt och ad hoc-program enligt artiklarna 19 och 20.
KAPITEL IV
AD HOC-PROJEKT, AD HOC-PROGRAM OCH DÄRMED FÖRBUNDNA BUDGETAR
Artikel 19
Godkännande av ad hoc-projekt eller ad hoc-program i kategori A (opt-out) och därmed förbundna budgetar
1. En eller flera deltagande medlemsstater eller verkställande direktören kan förelägga styrelsen ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byråns uppdrag, i vilket man ska förutsätta ett generellt deltagande av de deltagande medlemsstaterna. Styrelsen ska informeras om sådana fall där en ad hoc-budget ska knytas till det föreslagna projektet eller programmet samt om eventuella bidrag från tredje part.
2. Alla deltagande medlemsstater ska i princip lämna bidrag. De ska informera verkställande direktören om sina avsikter i detta avseende.
3. Styrelsen ska godkänna inrättandet av ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet.
4. Styrelsen får på förslag från verkställande direktören eller från en deltagande medlemsstat besluta att inrätta en kommitté för övervakning av förvaltningen och genomförandet av ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet. Kommittén ska bestå av delegater från varje bidragsgivande medlemsstat och, när unionen bidrar till projektet eller programmet, en företrädare för kommissionen. Styrelsen ska i sitt beslut specificera kommitténs mandat och varaktighet.
5. För ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet ska de bidragsgivande medlemsstaterna som sammanträder i styrelsen godkänna
a)
bestämmelserna för projektets eller programmets förvaltning,
b)
i förekommande fall, den ad hoc-budget som är knuten till projektet eller programmet, fördelningsnyckeln för bidrag och de nödvändiga tillämpningsbestämmelserna,
c)
tredje parters deltagande i den kommitté som avses i punkt 4. Deras deltagande ska inte påverka unionens beslutsautonomi.
6. När unionen bidrar till ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska kommissionen delta i de beslut som avses i punkt 5, i full överensstämmelse med de beslutsprocesser som är tillämpliga för Europeiska unionens allmänna budget.
Artikel 20
Godkännande av ad hoc-projekt eller ad hoc-program i kategori B (opt in) och därmed förbundna budgetar
1. En eller flera deltagande medlemsstater får meddela styrelsen att de avser att fastställa ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byråns ansvarsområde och vid behov därmed förbundna ad hoc-budgetar. Styrelsen ska informeras om sådana fall där en ad hoc-budget ska knytas till det föreslagna projektet eller programmet, och, om så är relevant, erhålla närmare upplysningar om mänskliga resurser för ett sådant projekt eller program, samt om potentiella bidrag från tredje parter.
2. För att maximera möjligheterna till samarbete ska alla deltagande medlemsstater informeras om ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet, inbegripet på vilken grund deltagandet kan utvidgas, i god tid, så att varje deltagande medlemsstat kan framföra sitt intresse att medverka. Vidare kommer initiativtagarna till sådana projekt eller program att sträva efter att göra medlemskapet så omfattande som möjligt. Deltagande ska fastställas från fall till fall av initiativtagarna.
3. Ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet ska därefter anses vara byråns projekt eller program såvida inte styrelsen beslutar annorlunda inom en månad efter mottagandet av den information som avses i punkt 1.
4. Varje deltagande medlemsstat som i ett senare skede önskar delta i ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska meddela de bidragsgivande medlemsstaterna om sina avsikter. De bidragsgivande medlemsstaterna ska inom två månader efter mottagandet av denna anmälan sinsemellan besluta om den berörda medlemsstatens deltagande med vederbörlig hänsyn till den grund som fastställs när deltagande medlemsstater informeras om projektet eller programmet.
5. De bidragande medlemsstaterna ska sinsemellan fatta de beslut som krävs för att fastställa och genomföra ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet och, i förekommande fall, den därmed förbundna budgeten. När unionen bidrar till ett sådant ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska kommissionen delta i de beslut som avses i denna punkt i full överensstämmelse med de beslutsprocesser som är tillämpliga för Europeiska unionens allmänna budget. De bidragande medlemsstaterna ska i förekommande fall hålla styrelsen underrättad om utvecklingen av sådana projekt eller program.
Artikel 21
Bidrag från Europeiska unionens allmänna budget till ad hoc-budgetar
Bidrag från Europeiska unionens allmänna budget får lämnas till ad hoc-budgetar som upprättas för ad hoc-projekt och ad hoc-program enligt artiklarna 19 och 20.
Artikel 22
Tredje parters deltagande
1. Tredje parter får bidra till ett särskilt ad hoc-projekt eller ad hoc-program, som inrättats i enlighet med artiklarna 19 och 20, och därmed förbunden budget. Styrelsen ska med kvalificerad majoritet vid behov godkänna ad hoc-arrangemang mellan byrån och tredje parter för varje särskilt projekt eller program.
2. För sådana projekt som inrättats i enlighet med artikel 19 ska de bidragande medlemsstaterna, församlade i styrelsen, godkänna alla nödvändiga arrangemang med berörda tredje parter avseende deras bidrag.
3. För sådana projekt som inrättats i enlighet med artikel 20 ska de bidragande medlemsstaterna besluta om alla nödvändiga arrangemang avseende berörda tredje parters bidrag.
4. När unionen bidrar till ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska kommissionen delta i de beslut som avses i punkterna 2 och 3.
KAPITEL V
FÖRBINDELSERNA MED KOMMISSIONEN
Artikel 23
Deltagande i byråns arbete
1. Kommissionen är ledamot av styrelsen utan rösträtt och ska delta fullt ut i byråns arbete.
2. Kommissionen får även delta i byråns projekt och program.
3. Byrån ska upprätta nödvändiga administrativa arrangemang och arbetsförbindelser med kommissionen, i synnerhet i syfte att utbyta sakkunskap och rådgivning på de områden där unionens verksamhet står i samband med byråns uppdrag och där byråns verksamhet är av betydelse för unionens verksamhet.
4. Nödvändiga arrangemang för att täcka ett bidrag från fall till fall från Europeiska unionens allmänna budget enligt artiklarna 15 och 21 ska fastställas i samförstånd mellan byrån och kommissionen, eller i samförstånd mellan de bidragande medlemsstaterna och kommissionen.
KAPITEL VI
FÖRBINDELSERNA MED TREDJELÄNDER, ORGANISATIONER OCH ENHETER
Artikel 24
Administrativa arrangemang och andra frågor
1. För att kunna fullgöra sitt uppdrag får byrån inrätta administrativa arrangemang med tredjeländer, organisationer och enheter. Sådana arrangemang ska särskilt omfatta
a)
principerna för förbindelserna mellan byrån och den tredje parten,
b)
bestämmelser för samråd om ämnen som rör byråns arbete,
c)
säkerhetsfrågor.
När så sker ska byrån respektera EU:s gemensamma institutionella ram och beslutsautonomi. Varje sådant arrangemang ska ingås av styrelsen efter det att rådet enhälligt samtyckt till detta.
2. Byrån ska utveckla nära arbetsförbindelser med berörda element inom Occar och med de som fastställts i LoI-ramavtalet för att, i förekommande fall, vid lämplig tidpunkt och i samförstånd införliva dessa element eller assimilera deras principer och praxis.
3. Inbördes öppenhet och en enhetlig utveckling när det gäller kapacitet ska säkerställas genom tillämpning av förfarandena för kapacitetsutveckling. Andra arbetsförbindelser mellan byrån och berörda Nato-organ ska fastställas genom ett administrativt arrangemang enligt punkt 1, varvid de etablerade formerna för samarbete och samråd mellan EU och Nato till fullo ska respekteras.
4. Inom ramen för de arrangemang som avses i punkt 1 ska byrån ha rätt att upprätta arbetsförbindelser med andra organisationer och enheter än de som avses i punkterna 2 och 3, i syfte att underlätta deras eventuella deltagande i projekt och program.
5. Inom ramen för de arrangemang som avses i punkt 1 ska byrån ha rätt att upprätta arbetsförbindelser med tredjeländer, i syfte att underlätta deras eventuella deltagande i särskilda projekt och program.
6. De före detta medlemmar av Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen som inte är medlemmar i EU ska i förekommande fall ges största möjliga insyn i byråns särskilda projekt och program inför deras deltagande däri. Det ska inrättas en rådgivande kommitté i detta avseende och för att skapa ett forum för utbyte av synpunkter och information av gemensamt intresse som faller inom ramen för byråns uppdrag. Verkställande direktören eller hans/hennes företrädare ska vara ordförande för kommittén. I kommittén ska en företrädare från varje deltagande medlemsstat, en företrädare för kommissionen samt företrädare för de före detta medlemmar i WEAG som inte är medlemmar i EU ingå, i enlighet med villkor som ska fastställas tillsammans med dessa.
7. På begäran får även andra europeiska Nato-medlemmar som inte är medlemmar i EU delta i den rådgivande kommitté som avses i punkt 6, i enlighet med villkor som ska fastställas med dessa.
8. Den rådgivande kommitté som avses i punkt 6 får även tjäna som ett forum för dialog med andra tredje parter om särskilda frågor av gemensamt intresse inom byråns uppdrag, och kan även tjäna till att ge dessa parter heltäckande information om utvecklingen av frågor av gemensamt intresse och om möjligheter till framtida samarbete.
KAPITEL VII
ÖVRIGA BESTÄMMELSER
Artikel 25
Privilegier och immunitet
Privilegier och immunitet för verkställande direktörens och byråns anställda fastställs i beslutet av representanterna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 10 november 2004, om privilegier och immunitet som beviljas Europeiska försvarsbyrån och dess anställda.
Bestämmelser om byråns privilegier och immunitet fastställs i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
Artikel 26
Översynsklausul
Byråns chef ska senast den 14 juli 2014 lägga fram en rapport för styrelsen om genomförandet av detta beslut för eventuell översyn av rådet.
Artikel 27
Rättsligt ansvar
1. Byråns avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den lag som är tillämplig på det berörda avtalet.
2. Europeiska unionens domstol ska ha behörighet i enlighet med alla eventuella skiljedomsklausuler i avtal som ingåtts av byrån.
3. De anställdas personliga ansvar gentemot byrån ska regleras av de föreskrifter som gäller för byrån.
Artikel 28
Tillgång till dokument
Reglerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (6) ska vara tillämpliga på handlingar som byrån förfogar över.
Artikel 29
Säkerhet
1. Byrån ska tillämpa rådets säkerhetsbestämmelser som antogs i rådets beslut 2001/264/EG (7).
2. Byrån ska se till att kommunikationerna utåt är tillräckligt säkra.
Artikel 30
Språk
Byråns språkordning ska fastställas och enhälligt godkännas av rådet.
Artikel 31
Upphävande av gemensam åtgärd 2004/551/Gusp
Detta beslut upphäver och ersätter gemensam åtgärd 2004/551/Gusp om inrättande av en europeisk försvarsbyrå.
Artikel 32
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2011.