NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 670/2012
av den 11 juli 2012
om ändring av beslut nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) och av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 172 och 173.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och
av följande skäl:
(1)
Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG (3) upprättas ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP) med olika typer av genomförandeåtgärder inom specifika program, bland andra programmet till stöd för politiken för informations- och kommunikationsteknik (nedan kallat IKT-stödprogrammet), som stöder förstärkningen av den inre marknaden för IKT-produkter och IKT-tjänster och IKT-baserade produkter och tjänster samt vars mål är att stimulera innovation genom mer omfattande användning av och investering i IKT.
(2)
I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007 (4) fastställs allmänna regler för beviljandet av unionens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet. Genom förordningen inrättas även ett riskdelningsinstrument, dvs. instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat TEN-T).
(3)
Enligt kommissionens beräkningar kommer större investeringar än någonsin att krävas i Europas transport-, energi-, informations- och kommunikationsnät under nästa årtionde för att bidra till att uppnå de politiska målen i Europa 2020-strategin - särskilt klimatmålen och övergången till en resurseffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp - genom att utveckla intelligent, uppgraderad och helt sammankopplad infrastruktur. Dessa investeringar är också nödvändiga för att fullborda den inre marknaden.
(4)
Marknaden för lånekapitalfinansiering är inte tillräckligt tillgänglig för infrastrukturprojekt i unionen. Svårigheterna för infrastrukturprojekt att få tillgång till långsiktig privat eller offentlig finansiering bör inte leda till försämrade transport-, telekommunikations- och energisystem eller till en långsammare utbyggnad av bredbandsnätet. På grund av fragmenteringen av obligationsmarknaderna inom unionen - kombinerat med okänd efterfrågan och infrastrukturprojektens storlek och komplexitet, som kräver långa ledtider för projektförberedelserna - är det lämpligt att hantera denna fråga på unionsnivå.
(5)
Finansiella instrument som omfattas av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5) kan i vissa fall förbättra effektiviteten i budgetutgifterna och uppnå starka multiplikatoreffekter när det gäller att locka till sig finansiering från den privata sektorn. Detta är särskilt relevant i tider när det är svårt att få tillgång till krediter, när de offentliga finanserna är ansträngda och med tanke på behovet av att stödja Europas ekonomiska återhämtning.
(6)
I sin resolution av den 8 juni 2011 med titeln ”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla” välkomnade Europaparlamentet Europa 2020-initiativet om projektobligationer, vilket är en riskdelningsmekanism där Europeiska investeringsbanken (EIB) ger stöd upp till en viss nivå från unionens budget. Denna mekanism har utformats för att förstärka unionsmedlen och ytterligare locka privata investerare att delta i prioriterade projekt som är förenliga med Europa 2020-målen. I sina slutsatser av den 12 juli 2011 om inremarknadsakten erinrade rådet om att finansiella instrument behöver utvärderas vad det gäller hävstångseffekter jämfört med de befintliga instrumenten, risker som skulle tillföras den offentliga sektorns balansräkningar och en eventuell utträngning av privata finansinstitut. Kommissionens meddelande om en pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer och den åtföljande konsekvensanalysen, som grundas på resultaten av det offentliga samrådet, bör ses mot denna bakgrund.
(7)
Man bör inleda en pilotfas för Europa 2020-initiativet om projektobligationer, vilken har som mål att bidra till finansieringen av prioriterade projekt med ett tydligt EU-mervärde, och att underlätta och öka den privata sektorns deltagande i den långsiktiga kapitalmarknadsfinansieringen av ekonomiskt bärkraftiga projekt inom transport, energi och IKT-infrastruktur. Instrumentet kommer att gynna projekt med liknande finansieringsbehov och bör, tack vare synergier mellan sektorerna, ge större fördelar i form av marknadspåverkan, administrativ effektivitet och resursanvändning. Initiativet bör ge infrastrukturintressenter - såsom finansiärer, offentliga myndigheter, infrastrukturförvaltare, byggföretag och operatörer - ett enhetligt instrument och kommer att vara efterfrågestyrt.
(8)
Under pilotfasen för Europa 2020-initiativet om projektobligationer ska unionens budget användas tillsammans med finansiering från EIB, i form av ett gemensamt riskdelningsinstrument för projektobligationer som utfärdats av projektföretag. Det instrumentet syftar till att minska skuldtjänstsrisken för projekten och kreditrisken för obligationsinnehavarna i en sådan utsträckning att aktörerna på kapitalmarknaderna - såsom pensionsfonder, försäkringsbolag och andra berörda parter - är villiga att investera i fler infrastrukturrelaterade projektobligationer än vad som skulle vara möjligt utan unionsstöd.
(9)
Mot bakgrund av EIB:s mångåriga sakkunskap och med tanke på att EIB är den institution som finansierar flest infrastrukturprojekt och dessutom är EU:s finansiella organ enligt fördraget, bör kommissionen göra EIB delaktigt i genomförandet av pilotfasen. Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer bör fastställas genom denna förordning. Närmare villkor och bestämmelser - bland annat när det gäller riskdelning, ersättning, övervakning och kontroll - bör fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB. Detta samarbetsavtal bör godkännas av kommissionen och EIB i enlighet med deras respektive förfaranden.
(10)
Pilotfasen för Europa 2020-initiativet om projektobligationer bör inledas så snart som möjligt under den nuvarande budgetramen och genomföras utan dröjsmål i syfte att fastställa huruvida och i vilken omfattning sådana finansiella riskdelningsinstrument kan tillföra ett mervärde när det gäller infrastrukturfinansiering och utvecklingen av kapitalmarknadens finansiering av infrastrukturprojekt.
(11)
Pilotfasen bör finansieras genom återanvändning av medel från budgetarna för åren 2012 och 2013, och tas från befintliga transport-, energi- och telekommunikationsprogram. I detta syfte bör det vara möjligt att för detta initiativ omfördela högst 200 miljoner EUR från TEN-T-budgeten, högst 20 miljoner EUR från budgeten för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och högst 10 miljoner EUR från TEN-Energi-budgeten (nedan kallad TEN-E). De tillgängliga budgetmedlen begränsar både initiativets omfattning och antalet projekt som kan stödjas.
(12)
Budgetmedlen bör begäras av EIB på grundval av ett urval projekt som EIB och kommissionen anser vara passande, i linje med unionens långsiktiga politiska mål och vilka sannolikt kommer att förverkligas. Alla ansökningar bör inlämnas och motsvarande budgetåtaganden bör göras senast den 31 december 2013. Storskaliga infrastrukturprojekt är komplexa och det faktiska godkännandet av ett projekt av EIB:s styrelse bör därför kunna ske vid ett senare datum, dock senast den 31 december 2014.
(13)
Stödansökningar samt urval och genomförande av alla projekt bör omfattas av unionslagstiftningen, särskilt bestämmelserna om statligt stöd, och motverka att nya snedvridningar av marknaden skapas eller att befintliga snedvridningar ökar.
(14)
Förutom rapporteringskraven i punkt 49 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6) bör kommissionen, med stöd av EIB, var sjätte månad under pilotfasen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet efter undertecknandet av samarbetsavtalet och lägga fram en interimsrapport för Europaparlamentet och rådet under det andra halvåret 2013. En oberoende fullständig utvärdering bör genomföras 2015.
(15)
På grundval av den oberoende fullständiga utvärderingen bör kommissionen bedöma huruvida Europa 2020-initiativet om projektobligationer är relevant och i vad mån det förmår öka volymen av investeringar i prioriterade projekt och effektivisera unionens utgifter.
(16)
Pilotfasen för Europa 2020-initiativet om projektobligationer bör inledas som en förberedelse för den av kommissionen föreslagna fonden för ett sammankopplat Europa. Denna pilotfas påverkar inte några beslut om unionens fleråriga budgetram efter 2013 och om eventuell återanvändning av återflöden från finansiella instrument i samband med förhandlingarna om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget.
(17)
För att genomföra pilotfasen för Europa 2020-initiativet om projektobligationer bör beslut nr 1639/2006/EG och förordning (EG) nr 680/2007 ändras i enlighet med detta.
(18)
För att de åtgärder som fastställs i denna förordning ska vara effektiva, med tanke på pilotfasens begränsade varaktighet, bör förordningen träda i kraft dagen efter det att den offentliggörs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ändringar av beslut nr 1639/2006/EG
Beslut nr 1639/2006/EG ska ändras på följande sätt:
1.
I artikel 8 ska följande punkt läggas till:
”5a. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1-5 ska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB), för projekt som genomförs inom ramen för det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 31.2, lägga fram en interimsrapport till Europaparlamentet och rådet under det andra halvåret 2013. En oberoende fullständig utvärdering ska genomföras 2015.
På grundval av den utvärderingen ska kommissionen bedöma huruvida Europa 2020-initiativet om projektobligationer är relevant och i vad mån det förmår öka volymen av investeringar i prioriterade projekt och effektivisera unionens utgifter. Mot bakgrund av den bedömningen ska kommissionen, med beaktande av alla alternativ, överväga att föreslå lämpliga regeländringar, även lagstiftningsändringar, särskilt om den prognostiserade marknadsuppgången inte är tillfredsställande eller om alternativa källor för långsiktig finansiering blir tillgängliga i tillräcklig omfattning.
Den interimsrapport som avses i första stycket ska bland annat omfatta en förteckning över projekt som har dragit nytta av det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 31.2a-31.2e, med information om villkoren för de utfärdade obligationerna och typerna av aktuella och potentiella framtida investerare.”
2.
Artikel 26.2 b ska ersättas med följande:
”b)
Stimulans av innovation genom mer omfattande användning av, och investering i, IKT och bredband.”
3.
Artikel 31 ska ändras på följande sätt:
a)
Punkt 2 ska ersättas med följande:
”2. De projekt som avses i punkt 1 a ska vara inriktade på att främja innovation, tekniköverföring och spridning av ny teknik som är mogen att introduceras på marknaden.
Unionen kan bevilja bidrag till budgeten för dessa projekt.
Unionen kan, som ett alternativ, under en pilotfas 2012 och 2013 göra ett finansiellt bidrag till EIB för anskaffande och kapitalallokering för skuldinstrument eller garantier som ska utfärdas av EIB och tas från EIB:s egna medel enligt riskdelningsinstrumentet för projektobligationer.”
b)
Följande punkter ska införas:
”2a. Det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i tredje stycket i punkt 2 är ett gemensamt kommissions- och EIB-instrument som ger ett mervärde i form av en unionsinsats inriktad på suboptimala investeringssituationer, när projekt inte får tillräcklig finansiering genom marknaden, och som medför additionalitet. Instrumentet motverkar konkurrenssnedvridningar, syftar till att säkerställa en multiplikatoreffekt och samordnar intressen i form av en kreditförstärkning. Riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska
a)
ha formen av ett skuldinstrument eller en garanti som har beviljats av EIB med stöd av ett bidrag från unionens budget för finansiering av projekt på IKT- och bredbandsområdet och ska komplettera eller locka till sig finansiering från medlemsstaterna eller den privata sektorn,
b)
minska skuldtjänstrisken för projekt och kreditrisken för obligationsinnehavare,
c)
endast användas för projekt vars ekonomiska bärkraft grundas på projektinkomster.
2b. Unionens exponering för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive förvaltningsavgifter och andra bidragsberättigande kostnader, ska i inget fall överskrida unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer eller sträcka sig längre än löptiden för portföljen av underliggande kreditförstärkningsmöjligheter. Det ska inte föreligga någon ytterligare betalningsskyldighet för unionens allmänna budget. Den kvarstående risk som är förbunden med projektobligationer ska alltid bäras av EIB.
2c. Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer fastställs i bilaga IIIa. De närmare villkoren och övriga villkor för genomförandet av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive riskdelning, ersättning, övervakning och kontroll, ska fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB. Detta samarbetsavtal ska godkännas av kommissionen och EIB i enlighet med deras respektive förfaranden.
2d. År 2013 får ett belopp på högst 20 miljoner EUR användas från den budget som anslagits för uppnåendet av de politiska målen på IKT- och bredbandsområdet i enlighet med den regel som anges i led b i bilaga I. Med tanke på pilotfasens begränsade varaktighet får riskdelningsinstrumentet för projektobligationer återanvända eventuella intäkter som mottagits före den 31 december 2013 för nya skuldinstrument och garantier inom samma riskdelningsfacilitet och för projekt som uppfyller samma stödkriterier, i syfte att maximera volymen av de investeringar som uppbär stöd. Om riskdelningsinstrumentet för projektobligationer inte förlängs i nästa fleråriga budgetram ska alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i unionens allmänna budget.
2e. Förutom rapporteringskraven i punkt 49 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, och utan att det påverkar tillämpningen av andra lagfästa rapporteringskrav, ska kommissionen var sjätte månad under pilotfasen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om resultatet avseende riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive de finansiella villkoren och placeringen av eventuella utfärdade projektobligationer.”
4.
Följande bilaga ska läggas till:
”BILAGA IIIa
Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 31.2c
EIB ska vara en riskdelningspartner och ska för unionens räkning förvalta unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer. Närmare villkor och övriga villkor för genomförandet av detta instrument, inbegripet övervakning och kontroll av detta, ska fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB med beaktande av de bestämmelser som fastställs i denna bilaga.
a) EIB-faciliteten
1.
Riskdelningsinstrumentet för projektobligationer kommer, för varje bidragsberättigat projekt, att vara utformat som en underordnad facilitet i form av ett skuldinstrument eller en betingad (garanti)facilitet eller både och, i syfte att underlätta utfärdandet av en projektobligation.
2.
Om EIB är eller blir kreditgivare till ett projekt, ska EIB:s rättigheter i enlighet med riskdelningsinstrumentet för projektobligationer prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtill hörande typer av finansiering med eget kapital.
3.
Faciliteten får inte utgöra mer än 20 procent av det totala beloppet av de emitterade prioriterade skuldförbindelserna.
b) Budget
IKT:
2013: högst 20 miljoner EUR.
Begäran om utbetalning av de ovannämnda beloppen ska utfärdas senast den 31 december 2012 och ska åtföljas av en prognos över behovet av unionens planerade bidrag.
Om så krävs kan denna prognos tjäna som underlag för en minskning, på begäran, av 2013 års belopp, som det ska beslutas om i enlighet med förfarandet i artikel 46.2.
c) Förvaltningskonto
1.
EIB ska upprätta ett förvaltningskonto som ska inbegripa unionens bidrag och de intäkter som unionens bidrag ger upphov till.
2.
Ränteintäkterna från förvaltningskonton och andra inkomster från unionens bidrag, t.ex. garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, ska med tanke på pilotfasens begränsade varaktighet läggas till förvaltningskontots tillgångar. Kommissionen kan dock i enlighet med förfarandet i artikel 46.2 besluta att de ska återbetalas till budgetposten för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och IKT.
d) Användning av unionens bidrag
Unionens bidrag ska av EIB användas till att
1.
göra avsättningar för förstaförlustrisken för de underordnade faciliteterna i den bidragsberättigade projektportföljen, i överensstämmelse med de relevanta EIB-bestämmelserna och med en riskbedömning som EIB genomfört inom ramen för sin tillämpliga politik,
2.
täcka eventuella icke projektrelaterade bidragsberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive utvärderingen av detsamma.
e) Risk- och inkomstdelning
Det riskdelningsschema som följer av punkt d ska återspeglas i en lämplig delning mellan unionen och EIB av den riskersättning som EIB kräver av sin motpart i samband med varje facilitet som ingår i projektportföljen.
f) Prissättning
Prissättningen för projektobligationsfaciliteterna baseras på riskersättningen i överensstämmelse med EIB:s relevanta standardregler och kriterier.
g) Ansökningsförfarande
Ansökningar om risktäckning inom ramen för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska sändas till EIB i enlighet med EIB:s normala ansökningsförfarande.
h) Godkännandeförfarande
EIB ska tillämpa vederbörlig ekonomisk, teknisk och rättslig omsorg när det gäller risken och ska besluta om användningen av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer och välja lämplig typ av underordnad facilitet i enlighet med sina standardregler och kriterier, särskilt EIB:s riktlinjer för kreditrisker och EIB:s urvalskriterier inom det sociala området, miljöområdet och klimatområdet.
i) Varaktighet
1.
Unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska anslås senast den 31 december 2013. Det faktiska godkännandet av projektobligationsfaciliteterna av EIB:s styrelse ska vara avslutat senast den 31 december 2014.
2.
Om riskdelningsinstrumentet för projektobligationer avskaffas under den innevarande fleråriga budgetramen ska alla eventuella kvarstående belopp på förvaltningskontot, med undantag av medel som redan anslagits och medel som behövs för att täcka andra bidragsberättigande kostnader och utgifter, återbetalas till budgetposten för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och IKT.
3.
De medel som tilldelas riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska betalas tillbaka till det relevanta förvaltningskontot efter hand som faciliteterna löper ut eller återbetalas, förutsatt att risktäckningen förblir tillräckligt hög.
j) Rapportering
Kommissionen och EIB ska komma överens om formerna för årlig rapportering om genomförandet av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer.
Dessutom ska kommissionen var sjätte månad, med stöd av EIB, rapportera om genomförandet till Europaparlamentet och rådet, med början sex månader efter undertecknandet av det samarbetsavtal som avses i artikel 31.2c.
k) Övervakning, kontroll och utvärdering
Kommissionen ska övervaka genomförandet av instrumentet, bland annat genom kontroller på plats där så är lämpligt, och ska genomföra granskning och kontroll i överensstämmelse med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7).
EIB ska förvalta underordnade faciliteter i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga gransknings-, kontroll- och övervakningsåtgärder. Dessutom ska EIB:s styrelse, där kommissionen och medlemsstaterna är företrädda, godkänna varje underordnad facilitet och övervaka att EIB förvaltas i enlighet med sin stadga och med de allmänna riktlinjer som fastställts av bankens råd.
Kommissionen och EIB ska, under det andra halvåret 2013, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en interimsrapport om pilotfasen för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, i syfte att optimera utformningen av det instrumentet.
En oberoende fullständig utvärdering ska genomföras 2015 efter det att de sista projektobligationsåtgärderna har godkänts. Denna utvärdering ska bland annat omfatta instrumentets mervärde, additionalitet jämfört med andra instrument i unionen eller medlemsstaterna och annan eventuell långsiktig finansiering, den uppnådda multiplikatoreffekten, en bedömning av de inblandade riskerna samt uppkomst eller korrigering av eventuella snedvridande effekter. Utvärderingen ska också omfatta effekterna för projektens ekonomiska bärkraft, volym, villkor och kostnader för obligationsemitteringar, effekterna för obligationsmarknaderna i allmänhet samt kontroll av kreditgivar- och upphandlingsaspekter. Utvärderingen ska också, om möjligt, innehålla en kostnadsjämförelse med alternativa projektfinansieringsmedel, inklusive banklån. Under pilotfasen ska varje utvalt projekt bedömas.
Artikel 2
Ändringar av förordning (EG) nr 680/2007
Förordning (EG) nr 680/2007 ska ändras på följande sätt:
1.
I artikel 2 ska följande punkter läggas till:
”14.
riskdelningsinstrument för projektobligationer: ett gemensamt kommissions- och EIB-instrument som ger ett mervärde i form av en unionsinsats inriktad på suboptimala investeringssituationer, när projekt inte får tillräcklig finansiering genom marknaden, och som medför additionalitet genom att komplettera eller locka till sig finansiering från medlemsstaterna eller den privata sektorn. Instrumentet motverkar konkurrenssnedvridningar, syftar till att säkerställa en multiplikatoreffekt och samordnar intresse. Riskdelningsinstrumentet för projektobligationer är utformat som en kreditförstärkning för projekt av gemensamt intresse, det minskar skuldtjänstrisken för projekten och kreditrisken för obligationsinnehavarna och används endast för projekt vars ekonomiska bärkraft grundas på projektinkomster.
15.
kreditförstärkning: förbättring av projektskuldens kreditkvalitet genom en underordnad facilitet i form av ett skuldinstrument eller en garanti från EIB, eller både och, med stöd av ett bidrag från unionens budget.”
2.
I artikel 4 första stycket ska följande mening läggas till:
”Ansökan om risktäckning enligt riskdelningsinstrument för projektobligationer i artikel 6.1 g ska sändas till EIB i enlighet med EIB:s normala ansökningsförfarande.”
3.
Artikel 6.1 ska ändras på följande sätt:
a)
I led d ska följande mening läggas till:
”Under 2012 och 2013 får ett belopp på högst 200 miljoner EUR återanvändas för pilotfasen för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer inom transportsektorn.”
b)
Följande led ska läggas till:
”g)
Finansiellt bidrag för reserver och kapitaltilldelning gällande de skuldinstrument eller garantier som ska utfärdas av EIB ur dess egna medel inom ramen för pilotfasen för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer på området för TEN-T och TEN-E under åren 2012 och 2013. Unionens riskexponering när det gäller riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive förvaltningsarvoden och andra stödberättigande kostnader, ska i inget fall överskrida det belopp som utgör unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer eller sträcka sig längre än löptiden för portföljen av underliggande kreditförstärkningsfaciliteter. Det ska inte föreligga någon ytterligare betalningsskyldighet för unionens allmänna budget. Den kvarstående risk som är förbunden med dessa projektobligationsoperationer ska alltid bäras av EIB.
Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer fastställs i bilaga Ia. De närmare villkoren och övriga villkor för genomförandet av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive riskdelning, ersättning, övervakning och kontroll, ska fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB. Detta samarbetsavtal ska godkännas av kommissionen och EIB i enlighet med deras respektive förfaranden.
Under åren 2012 och 2013 får ett belopp på högst 210 miljoner EUR, av vilket högst 200 miljoner EUR får anslås för transportprojekt och högst 10 miljoner EUR får anslås för energiprojekt, omfördelas för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.2 från budgetposterna för instrumentet för lånegaranti för TEN-T projekt, som avses i Bilaga I, respektive för TEN-E.
Förutom rapporteringskraven i punkt 49 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, och utan att det påverkar tillämpningen av några andra lagfästa rapporteringskrav, ska kommissionen var sjätte månad under pilotfasen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om resultatet avseende riskdelningsinstrumentet, inklusive de finansiella villkoren och placeringen av eventuella utfärdade projektobligationer.
Med tanke på pilotfasens begränsade varaktighet kan ränta och andra inkomster som genereras av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer och som erhålls före den 31 december 2013 återanvändas för nya skuldinstrument och garantier inom samma riskdelningsfacilitet och för projekt som uppfyller samma stödkriterier, i syfte att maximera volymen av de investeringar som uppbär stöd. Om riskdelningsinstrumentet för projektobligationer inte förlängs i nästa finansieringsram ska alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i unionens allmänna budget.”
4.
I artikel 16 ska följande punkt läggas till:
”2a. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska kommissionen och EIB, för projekt som genomförs enligt det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 6.1 g, lägga fram en interimsrapport till Europaparlamentet och rådet under det andra halvåret 2013. En oberoende fullständig utvärdering ska genomföras 2015.
På grundval av den utvärderingen ska kommissionen bedöma om Europa 2020-initiativet om projektobligationer är relevant och i vad mån det förmår öka volymen av investeringar i prioriterade projekt och effektivisera unionens utgifter. Mot bakgrund av den utvärderingen ska kommissionen, med beaktande av alla alternativ, överväga att föreslå lämpliga regeländringar, även lagstiftningsändringar, särskilt om den prognostiserade marknadsuppgången inte är tillfredsställande eller om alternativa källor för långsiktig finansiering blir tillgängliga i tillräcklig omfattning.”
5.
I artikel 17.1 ska följande stycke läggas till:
”Den interimsrapport som avses i artikel 16.2a ska även omfatta en förteckning över projekt som har dragit fördel av det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 6.1 g, med information om villkoren för de utfärdade obligationerna och typerna av aktuella och potentiella framtida investerare.”
6.
Bilagan omnumreras till bilaga I och ordet ”bilaga” i artikel 6.1 d ersätts följaktligen med ”bilaga I”.
7.
Följande bilaga ska läggas till:
”BILAGA Ia
Huvudvillkor, övriga villkor och förfaranden för det riskdelningsinstrument för projektobligationer som avses i artikel 6.1 g
EIB ska vara en riskdelningspartner och ska för unionens räkning förvalta unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer. Närmare detaljer och villkor för genomförandet av detta instrument, inbegripet övervakning och kontroll, ska fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB med beaktande av de bestämmelser som fastställs i denna bilaga.
a) EIB-faciliteten
1.
Riskdelningsinstrumentet för projektobligationer kommer för varje stödberättigat projekt att vara utformat som en underordnad facilitet i form av ett skuldinstrument eller en betingad (garanti)facilitet eller både och, i syfte att underlätta utfärdandet av en projektobligation.
2.
Om EIB är eller blir kreditgivare till ett projekt, ska EIB:s rättigheter i enlighet med riskdelningsinstrumentet för projektobligationer prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtill hörande typer av finansiering med eget kapital.
3.
Faciliteten får inte utgöra mer än 20 procent av det totala beloppet av de emitterade prioriterade skuldförbindelserna.
b) Budget
TEN-T:
-
2012: Högst 100 miljoner EUR
-
2013: Högst ett kumulerat belopp på 200 miljoner EUR
ska omfördelas från den del av TEN-T-budgeten som avsatts för instrumentet för lånegaranti för TEN-T-projekt som avses i bilaga I men som inte använts.
TEN-E:
2013: Högst 10 miljoner EUR.
Begäran om utbetalning av beloppet för 2012 ska utfärdas utan onödigt dröjsmål efter samarbetsavtalets undertecknande.
Begäran om utbetalning av medel under påföljande år ska utfärdas senast den 31 december under föregående år.
Begäran om utbetalning ska alltid åtföljas av en prognos över behovet av unionens planerade bidrag.
Om så krävs kan denna prognos tjäna som underlag för en minskning, på begäran, av de belopp som det ska beslutas om i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.
c) Förvaltningskonto
1.
EIB ska upprätta två förvaltningskonton (ett för projekt inom TEN-T, och ett annat för projekt inom TEN-E) med unionens bidrag och de intäkter som unionens bidrag ger upphov till. Förvaltningskontot för TEN-T kan slås ihop med det förvaltningskonto som upprättats för instrumentet för lånegaranti för TEN-T-projekt, som avses i bilaga I, förutsatt att en sådan åtgärd inte undergräver kvaliteten på den rapportering och övervakning som fastställs i leden j och k.
2.
Ränteintäkterna från förvaltningskonton och andra inkomster från unionens bidrag, såsom garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, ska med tanke på pilotfasens begränsade varaktighet läggas till förvaltningskontots tillgångar. Kommissionen kan dock i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 besluta att de ska återbetalas till budgetposterna för TEN-T eller TEN-E.
d) Användning av unionens bidrag
Unionens bidrag ska av EIB användas till att
1.
göra avsättningar för förstaförlustrisken för de underordnade faciliteterna i den stödberättigade projektportföljen, i överensstämmelse med de relevanta EIB-bestämmelserna och med en riskbedömning som EIB genomfört inom ramen för sin tillämpliga politik,
2.
täcka eventuella icke projektrelaterade stödberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, inklusive utvärderingen av detsamma.
e) Risk- och inkomstdelning
Det riskdelningsschema som följer av led d ska återspeglas i en lämplig delning mellan unionen och EIB av den riskersättning som EIB kräver av sin motpart i samband med varje facilitet som ingår i portföljen.
Trots vad som sägs i bestämmelserna om riskdelning för instrumentet för lånegaranti för TEN-T-projekt som avses i bilaga I, ska riskdelningsschemat för projektobligationer också tillämpas på det instrumentet, inklusive verksamheterna för dess befintliga portfölj.
f) Prissättning
Prissättningen för projektobligationsfaciliteter baseras på riskersättningen i överensstämmelse med EIB:s relevanta standardregler och kriterier.
g) Ansökningsförfarande
Ansökningar om risktäckning enligt riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska sändas till EIB i enlighet med EIB:s normala ansökningsförfarande.
h) Godkännandeförfarande
EIB ska tillämpa vederbörlig ekonomisk, teknisk och rättslig omsorg när det gäller risken och ska besluta om användning av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer och välja lämplig typ av underordnad facilitet i enlighet med sina standardregler och kriterier, särskilt EIB:s riktlinjer för kreditrisker och EIB:s urvalskriterier inom det sociala området, miljöområdet och klimatområdet.
i) Varaktighet
1.
Den sista delbetalningen av unionens bidrag till riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska göras senast den 31 december 2013. EIB:s styrelses faktiska godkännande av projektobligationsfaciliteterna ska vara avslutat senast den 31 december 2014.
2.
Om riskdelningsinstrumentet för projektobligationer avskaffas under den innevarande fleråriga budgetramen ska alla eventuella kvarstående belopp på förvaltningskontona, med undantag av medel som redan anslagits och medel som behövs för att täcka andra stödberättigande kostnader och utgifter, återbetalas till budgetposterna för TEN-T och TEN-E.
3.
De medel som tilldelas riskdelningsinstrumentet för projektobligationer ska betalas tillbaka till det relevanta förvaltningskontot efter hand som faciliteterna löper ut eller återbetalas, förutsatt att risktäckningen förblir tillräckligt hög.
j) Rapportering
Kommissionen och EIB ska komma överens om formerna för årlig rapportering om genomförandet av riskdelningsinstrumentet för projektobligationer.
Dessutom ska kommissionen var sjätte månad, med stöd av EIB, rapportera om genomförandet till Europaparlamentet och rådet, med början sex månader efter undertecknandet av det samarbetsavtal som avses i artikel 6.1 g.
k) Övervakning, kontroll och utvärdering
Kommissionen ska övervaka genomförandet av instrumentet, bland annat genom kontroller på plats där så är lämpligt, och ska genomföra granskning och kontroll i överensstämmelse med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.
EIB ska förvalta underordnade faciliteter i enlighet med EIB:s egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga gransknings-, kontroll- och övervakningsåtgärder. Dessutom ska EIB:s styrelse, där kommissionen och medlemsstaterna är företrädda, godkänna varje underordnad facilitet och övervaka att EIB förvaltas i enlighet med sin stadga och med de allmänna riktlinjer som fastställts av bankens råd.
Kommissionen och EIB ska, under det andra halvåret 2013, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en interimsrapport om pilotfasen för riskdelningsinstrumentet för projektobligationer, i syfte att optimera utformningen av detta instrument.
En oberoende fullständig utvärdering ska genomföras 2015 efter det att de sista projektobligationsåtgärderna har godkänts. Denna utvärdering ska bland annat omfatta instrumentets mervärde, additionalitet jämfört med andra instrument i unionen eller medlemsstaterna och annan eventuell långsiktig finansiering, den uppnådda multiplikatoreffekten, en bedömning av de inblandade riskerna samt uppkomst eller korrigering av eventuella snedvridande effekter. Utvärderingen ska också omfatta effekterna för projektets ekonomiska bärkraft, volym, villkor och kostnader för obligationsemitteringar, effekterna för obligationsmarknaderna i allmänhet samt aspekterna rörande kontroll, kreditgivare och upphandling. Utvärderingen ska också, om möjligt, innehålla en kostnadsjämförelse med alternativa projektfinansieringsmedel, inklusive banklån. Under pilotfasen ska varje utvalt projekt bedömas.”
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2012.