PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) Nr 1030/2010
av den 17 november 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1467/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallad de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET-film eller PET) med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina. Nivån på den tull som infördes var upp till 22,9 %, vilket motsvarar 184 EUR/ton för import med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina).
(2)
Till följd av en översyn avseende ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen ändrade rådet förordning (EG) nr 1467/2004 genom rådets förordning (EG) nr 2167/2005 (3).
2. Begäran om översyn
(3)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som nu gäller snart skulle upphöra att gälla (4), den 13 maj 2009, mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (nedan kallad sökanden), som företräder de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda produktion av PET-film.
(4)
Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(5)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång. Följaktligen offentliggjorde kommissionen den 18 augusti 2009 ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (5) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
3. Parallellförfaranden
(6)
Det är att märka att kommissionen den 3 september 2009 även tillkännagav inledandet av ett antidumpningsförfarande (6) enligt artikel 5 i grundförordningen och ett antisubventionsförfarande (7) enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8) rörande import av visst slags PET-film med ursprung i Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten.
(7)
Genom rådets förordning (EG) nr 857/2010, som offentliggjordes den 29 september 2010 (9), införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten. Samtidigt avslutade kommissionen antidumpningsförfarandet (10).
4. Undersökning
4.1 Undersökningsperiod
(8)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2008-30 juni 2009 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4.2 Parter som berörs av undersökningen
(9)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande tillverkarna, övriga kända unionstillverkare, importörer/handlare, användare som man visste var berörda och deras intresseorganisationer, exporterande tillverkare samt företrädare för det berörda exportlandet om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(11)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare, exporterande tillverkare och importörer, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter inledandet av översynen och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.
(12)
Fjorton unionstillverkare lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fem unionstillverkare som svarade för 65 % av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i EU.
(13)
Eftersom bara två kinesiska exporterande tillverkare gav sig till känna för att lämna den begärda informationen, blev det inte nödvändigt att göra något urval.
(14)
Bara en importerande agent lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Följaktligen krävdes det inget stickprovsförfarande för de icke-närstående importörerna.
(15)
Kommissionen skickade frågeformulär till de utvalda unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna och till alla användare och leverantörer som man visste var berörda samt till dem som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes också till kända tillverkare i Förenta staterna (det planerade jämförbara landet).
(16)
Svar på frågeformulären erhölls från de fem utvalda unionstillverkarna, sju användare i unionen, tre råvaruleverantörer och två tillverkare i Förenta staterna. Dessutom lämnade sju samarbetsvilliga unionstillverkare de begärda allmänna uppgifterna för skadeanalysen. Inga besvarade frågeformulär lämnades emellertid in av de kinesiska exporterande tillverkarna.
(17)
Under undersökningen kunde ett av de utvalda företagen inte lämna alla uppgifter som begärdes och urvalet måste följaktligen begränsas till fyra tillverkare som svarade för 47 % av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga tillverkare.
(18)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
a)
Unionstillverkare
-
Novapet SA, Spanien
-
Equipolymers srl, Italien
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen
-
UAB Neo Group, Litauen
b)
Användare i unionen
-
Puccetti, Italien
c)
Tillverkare i Förenta staterna
-
M&G Polymers Förenta staterna, LLC, Förenta staterna
-
StarPet Inc., Förenta staterna
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(19)
Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g enligt ISO-standard 1628-5, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer 39076020, och med ursprung i Kina.
(20)
I översynsundersökningen liksom i den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den berörda produkten, de produkter som tillverkades och såldes av de exporterande tillverkarna på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de produkter som unionsindustrin tillverkade och sålde, alla har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
1. Inledande anmärkningar
(21)
Såsom framgår ovan blev det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande för de exporterande tillverkarna i Kina.
(22)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
2. Dumpning av import under översynsperioden
(23)
Eftersom det inte förekommer några betydande importvolymer från Kina till unionen, kunde importen inte tjäna som underlag för en representativ analys av dumpningen. Någon dumpningsberäkning gjordes därför inte på grundval av exportpriserna från Kina och undersökningen inriktades främst på sannolikheten för återkommande dumpning.
3. Utvecklingen av importen om åtgärderna upphävs
(24)
Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i denna undersökning, bygger nedanstående slutsatser på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter från Eurostat och uppgifter i begäran om översyn.
3.1 Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriser till tredjeländer
(25)
Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade, jämfördes de inhemska försäljningspriserna i ett tredjeland med marknadsekonomi med exportpriserna från Kina till tredjeländer, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(26)
Eftersom Kina är en övergångsekonomi ska normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
(27)
Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande att den hade för avsikt att välja Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina, och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på om detta var ett lämpligt val. Ingen part inkom med några synpunkter eller invändningar i detta avseende. Förenta staterna användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Det anses därför att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land.
(28)
I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkare i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för produkttyper som konstaterades ha sålts vid normal handel.
(29)
Till följd av detta fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av de samarbetsvilliga amerikanska tillverkarnas inhemska försäljningspriser till icke-närstående kunder.
(30)
Först fastställdes det för båda de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna om deras sammanlagda inhemska försäljning till oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym som exporterats till unionen av den berörda produkten. Båda de amerikanska tillverkarnas inhemska försäljning ansågs vara tillräckligt representativ under undersökningsperioden.
(31)
Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkten som såldes på den amerikanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden.
(32)
Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för all lönsam försäljning.
(33)
Eftersom det inte finns några större exportvolymer och ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade, undersöktes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter ur Kinas exportstatistik om kvantitet och värde på exporten från Kina till dess tre viktigaste exportmarknader (Japan, Ukraina och Förenta staterna), eftersom dessa uppgifter var bästa tillgängliga information i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Exporten till dessa marknader utgjorde ungefär 50 % av Kinas export av den undersökta produkten.
(34)
Uppgifterna ur den kinesiska exportstatistiken visade att exportpriserna till de ovan nämnda tredjeländerna var lägre än det fastställda normalvärdet för Kina. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett under översynsperioden uppgick till mellan 14 % och 38 %. Detta tyder på sannolikhet för återkommande dumpning av export till unionen om åtgärderna skulle upphävas.
3.2 Outnyttjad kapacitet
(35)
I avsaknad av andra uppgifter om produktion och kapacitet, gjordes analysen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av uppgifter som lämnades i begäran om översyn.
(36)
På grundval av tillgängliga uppgifter och i avsaknad av uppgifter som pekar på motsatsen, fastställs det att produktionskapaciteten i Kina ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden låg kapacitetsutnyttjandet på ungefär 72 %. Den outnyttjade kapaciteten var därför betydande och låg på mer än 700 000 ton. Genom att denna outnyttjade kapacitet aktiverades, kunde den kinesiska tillverkningen tillgodose 23 % av unionens förbrukning.
(37)
Eftersom produktionskapaciteten i Kina förväntas öka i mycket högre takt än den inhemska efterfrågan, tror man dessutom att en stor del av produktionsökningen kommer att inriktas på export.
4. Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning
(38)
Eftersom exportpriserna på den undersökta produkten när den säljs till Kinas huvudsakliga exportmarknader ligger under det normalvärde som fastställdes under översynsperioden, och på grundval av den ökande outnyttjade kapaciteten, är det troligt att volymen kinesisk export till EU till dumpade priser kommer att öka om åtgärderna tillåts upphöra.
(39)
Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(40)
Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 17 unionstillverkare. Produktionen från dessa tillverkare (fastställd på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga tillverkare och information om övriga unionstillverkare som bygger på uppgifter i begäran om översyn) anses därför utgöra unionens tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
(41)
Av dessa 17 tillverkare var det 12 som fullt ut samarbetade i undersökningen. Dessa 12 tillverkare befanns svara för huvuddelen, i detta fall över 80 %, av den totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten. De 12 samarbetsvilliga tillverkarna utgör således unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas i fortsättningen unionsindustrin. Återstående unionstillverkare kallas i fortsättningen övriga unionstillverkare. Dessa övriga unionstillverkare har varken aktivt stött eller motsatt sig klagomålet.
(42)
När skadeanalysen gjordes, fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:
-
Makroekonomiska faktorer (tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser och dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen, på grundval av information från tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och på en uppskattning som byggde på uppgifter i begäran om översyn för de övriga unionstillverkarna.
-
Analysen av mikroekonomiska faktorer (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) för de unionstillverkare som ingick i urvalet gjordes på grundval av deras information.
(43)
EU-marknaden för PET-film utmärks av ett relativt högt antal tillverkare, som i regel ingår i större grupper med huvudkontor utanför EU. Marknaden befinner sig i en konsolideringsprocess och ett antal övertaganden och nedläggningar har nyligen skett. Sedan 2009 har till exempel PET-fabrikerna Tergal Fibers (Frankrike), Invista (Tyskland) och Artenius (Förenade kungariket) lagts ned, medan Indorama tog över Eastmans före detta fabriker i Förenade kungariket och Nederländerna.
E. SITUATION PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen i unionen
(44)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, uppgifter om importvolymerna för unionsmarknaden enligt Eurostats uppgifter och, när det gäller övriga unionstillverkare, utifrån beräkningar som grundades på begäran om översyn.
(45)
Unionens förbrukning av den undersökta produkten ökade med 11 % mellan 2006 och översynsperioden. Närmare bestämt betyder detta att den synliga efterfrågan under 2007 ökade med 8 %, minskade något mellan 2007 och 2008 (med 2 procentenheter) och ökade med ytterligare 5 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden.
Tabell 1
2006
2007
2008
Översynsperioden
Total förbrukning i EU (i ton)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Källa: Svar på frågeformuläret, uppgifter från Eurostat och begäran om översyn.
2. Volym, marknadsandel och priser när det gäller importen från Kina
(46)
Volymen dumpad import av den berörda produkten till EU förblev ganska liten och minskade till och med under skadeundersökningsperioden. Den uppgick till 13 483 ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 0,4 %. Priserna på importen från Kina förblev stabila mellan 2006 och 2008 och minskade sedan kraftigt under översynsperioden till 897 EUR/ton (på cif-nivå), dvs. med tolv procentenheter jämfört med priserna under 2008.
Tabell 2
2006
2007
2008
Översynsperioden
Volymen import från Kina (i ton)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Marknadsandel för importen från Kina
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importpris (EUR/ton)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Källa: Eurostat.
3. Import från andra tredjeländer
a) Import från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten
(47)
Såsom redan nämnts i skälen 6 och följande, gjordes parallellt med denna översyn en antidumpningsundersökning och en antisubventionsundersökning rörande import av PET-film från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten.
(48)
Importvolymen från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten till EU ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden och var under översynsperioden uppe i 304 202 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på 10,2 %. Priserna på denna import var ännu lägre än priserna på importen från Kina.
Tabell 3
2006
2007
2008
Översynsperioden
Volymen import från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten (i ton)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Marknadsandel för import från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importpris (euro/ton)
1 030
1 023
1 015
882
Källa: Eurostat.
b) Import från Sydkorea
(49)
Sydkorea har varit föremål för antidumpningstullar sedan 2000. Två koreanska företag omfattas emellertid av nolltull och undersökningen visade att importen från Sydkorea fortfarande ligger på en hög nivå och att den ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Importen från Sydkorea ökade med nästan 150 % mellan 2006 och översynsperioden och dess marknadsandel ökade från 3,5 % 2006 till 7,7 % under översynsperioden.
Tabell 4
2006
2007
2008
Översynsperioden
Volym på importen från Sydkorea (i ton)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Marknadsandel för importen från Sydkorea
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importpris (EUR/ton)
1 084
1 071
1 063
914
Källa: Eurostat.
(50)
Det genomsnittliga priset på importen från Korea låg i regel något under unionstillverkarnas genomsnittliga priser. De sydkoreanska priserna var dock högre än genomsnittspriserna från Kina.
c) Import från andra tredjeländer som inte nämns ovan
(51)
Importvolymen av den berörda produkten från andra tredjeländer till EU ökade något under skadeundersökningsperioden och uppgick under översynsperioden till 428 396 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på 14,3 %. Priserna på denna import är relativt höga och högre än de respektive priserna från Kina och länderna i de parallella undersökningarna, och de ligger också över unionsindustrins genomsnittliga prisnivå.
Tabell 5
2006
2007
2008
Översynsperioden
Volym på importen från andra tredjeländer (i ton)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Marknadsandel för importen från andra tredjeländer
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importpris (EUR/ton)
1 159
1 127
1 135
978
Källa: Eurostat.
(52)
Man kan därför av det ovanstående dra slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte fick några negativa konsekvenser för unionsindustrins situation.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(53)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen granskades alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
4.1 Makroekonomiska faktorer
a) Tillverkning
(54)
Tillverkningen i unionen minskade med 4 % mellan 2006 och översynsperioden. Närmare bestämt ökade tillverkningen med 5 % år 2007 till cirka 2 570 000 ton, men minskade kraftigt med 10 procentenheter 2008 jämfört med 2007, för att sedan öka med marginella 1 procentenhet mellan 2008 och översynsperioden, när den uppgick till cirka 2 300 000 ton.
Tabell 6
2006
2007
2008
Översynsperioden
Tillverkning (i ton)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(55)
Unionstillverkarnas produktionskapacitet ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 1 % år 2007, med ytterligare 5 procentenheter under 2008 och sedan med ytterligare 9 procentenheter under översynsperioden.
Tabell 7
2006
2007
2008
Översynsperioden
Produktionskapacitet (i ton)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapacitetsutnyttjande
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
(56)
Kapacitetsutnyttjandet var 83 % år 2006, ökade till 87 % år 2007, men minskade senare till 75 % år 2008 och till endast 69 % under översynsperioden. Den minskande utnyttjandegraden 2008 och under översynsperioden återspeglar den minskade tillverkningen och ökade produktionskapaciteten under denna period.
c) Försäljningsvolym
(57)
Unionstillverkarnas försäljningsvolym till oberoende kunder på unionsmarknaden minskade något under skadeundersökningsperioden. Försäljningen ökade med 5 % år 2007, men sjönk under det kommande året till strax under 2006 års nivå. Under översynsperioden var försäljningen 2 100 000 ton, dvs. 3 % lägre än 2006. Med tanke på den begränsade lagerhållningen återspeglar försäljningsutvecklingen tillverkningsutvecklingen ganska exakt.
Tabell 8
2006
2007
2008
Översynsperioden
Försäljning i EU (i ton)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
d) Marknadsandel
(58)
Under skadeundersökningsperioden förlorade unionstillverkarna 10 % av sin marknadsandel, som minskade från 85 % år 2006 till 75 % under översynsperioden. Denna förlorade marknadsandel återspeglar att unionsindustrins försäljning minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden, trots ökad förbrukning. Det ska påpekas att denna nedåtgående trend också återfanns hos unionstillverkarna i urvalet.
Tabell 9
2006
2007
2008
Översynsperioden
Unionstillverkarnas marknadsandel
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Källa: Svar på frågeformuläret, begäran om översyn och Eurostat.
e) Tillväxt
(59)
Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionstillverkarnas försäljning på unionsmarknaden med 3 % och unionstillverkarnas marknadsandel med 10 procentenheter, samtidigt som förbrukningen i unionen ökade med 11 %. Slutsatsen blir därför att unionstillverkarna inte lyckades utnyttja tillväxten på marknaden.
f) Sysselsättning
(60)
Sysselsättningsnivån för unionstillverkarna uppvisade en minskning på 15 % mellan 2006 och översynsperioden. Närmare bestämt minskade antalet sysselsatta kraftigt från 2 400 under 2006 till 2 100 under 2007, eller med 13 %, och låg kvar i närheten av denna nivå under 2008 och under översynsperioden. Nedgången 2007 återspeglar omstruktureringssatsningarna från ett antal unionstillverkare.
Tabell 10
2006
2007
2008
Översynsperioden
Sysselsättning (personer)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
g) Produktivitet
(61)
Produktiviteten hos unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar att tillverkningen minskade långsammare än sysselsättningsnivån, vilket är ett tecken på unionstillverkarnas ökade effektivitet. Detta blir särskilt tydligt under 2007 när tillverkningen ökade, samtidigt som sysselsättningen minskade och produktiviteten var 21 % högre än under 2006.
Tabell 11
2006
2007
2008
Översynsperioden
Produktivitet (ton per anställd)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
h) Faktorer som påverkar försäljningspriset
(62)
Unionstillverkarnas genomsnittliga årliga försäljningspris till oberoende kunder på unionsmarknaden låg mellan 2006 och 2008 stilla på cirka 1 100 euro per ton. Under översynsperioden minskade det genomsnittliga försäljningspriset med 12 % och uppgick till 977 EUR/ton. Det genomsnittliga årliga försäljningspriset återspeglar inte de månatliga eller ens dagliga prisfluktuationerna för PET-film på EU-marknaden (och på världsmarknaden), men det får anses vara tillräckligt för att påvisa trenden under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriset på PET-film följer normalt pristrenderna för dess viktigaste råvaror (främst renad tereftalsyra - PTA och monoetenglykol - MEG), eftersom de utgör upp till 80 % av den totala kostnaden för PET-filmen.
Tabell 12
2006
2007
2008
Översynsperioden
Enhetspris på EU-marknaden (EUR/ton)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Källa: Svar på frågeformuläret och begäran om översyn.
i) Dumpningsmarginalens omfattning och återhämtning från tidigare dumpning
(63)
Det erinras om att det på grund av de nuvarande mycket små importvolymerna av PET-film från Kina, aldrig gjordes någon dumpningsberäkning. Sannolikheten för återkommande dumpning fastställdes emellertid, såsom påpekades i skäl 39, utifrån priserna till andra tredjeländer och överskottskapaciteten. När det gäller återhämtningen från tidigare dumpning, är det viktigt att minnas att efter det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder hade införts på import från Kina, konfronterades unionsindustrin med subventionerad import från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten, vilket ledde till införandet av provisoriska utjämningsåtgärder i juni 2010 (11). Ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning kunde alltså konstateras och det konstateras att unionsindustrin fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av all eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
4.2 Mikroekonomiska faktorer
a) Lager
(64)
Nivån på de utvalda tillverkarnas utgående lager minskade med 22 % mellan 2006 och översynsperioden. Det bör noteras att lagren utgör mindre än 5 % av den årliga tillverkningen och denna indikator har därför begränsad relevans för skadeanalysen.
Tabell 13
Urval
2006
2007
2008
Översynsperioden
Utgående lager (i ton)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Källa: Svar på frågeformuläret.
b) Löner
(65)
Den årliga lönekostnaden ökade med 11 % mellan 2006 och 2007, innan den minskade med 2 procentenheter under 2008 jämfört med 2007 och ytterligare 9 procentenheter jämfört med 2008, för att under översynsperioden nå samma nivå som 2006. På det hela taget förblev alltså lönekostnaderna oförändrade.
Tabell 14
Urval
2006
2007
2008
Översynsperioden
Årlig lönekostnad (i euro)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Källa: Svar på frågeformuläret.
c) Lönsamhet och räntabilitet
(66)
Under skadeundersökningsperioden förblev lönsamheten negativ för de utvalda tillverkarnas försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden, uttryckt som en procentuell andel av nettoförsäljningen, och gick till och med ned från - 6,9 % till - 7,5 %. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet förbättrades under 2007 när nettoförlusterna endast svarade för - 1,5 % av nettoförsäljningen, men förlusterna ökade kraftigt under 2008 till - 9,3 %. Situationen förbättrades något under översynsperioden.
Tabell 15
Urval
2006
2007
2008
Översynsperioden
Lönsamhet i EU (% av nettoförsäljningen)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006=-100)
- 100
-22
- 134
- 108
Räntabilitet (vinst i% på investeringarnas bokförda nettovärde)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006=-100)
- 100
-32
- 175
- 127
Källa: Svar på frågeformuläret.
(67)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde lönsamhetstrenden i stort. Den steg från - 9,6 % år 2006 till - 3,1 % år 2007. Den minskade till - 16,8 % år 2008 och ökade igen under översynsperioden till - 12,3 %. På det hela taget var räntabiliteten negativ och försämrades med 2,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden.
d) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(68)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var negativt med - 18,5 miljoner euro 2006. Det förbättrades kraftigt under 2007 när det blev positivt och uppgick till 19,5 miljoner euro, men försämrades sedan kraftigt under 2008 (- 42 miljoner euro) innan det nådde - 11 miljoner euro under översynsperioden. Kassaflödet förbättrades generellt sett under skadeundersökningsperioden, även om det förblev negativt.
(69)
Det finns inget som pekar på att unionsindustrin drabbades av svårigheter med att anskaffa kapital, i första hand tack vare att några av tillverkarna ingår i större koncerner.
Tabell 16
Urval
2006
2007
2008
Översynsperioden
Kassaflöde (i euro)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Källa: Svar på frågeformuläret.
e) Investeringar
(70)
De utvalda företagens årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 34 % mellan 2006 och 2007 och med ytterligare 59 procentenheter mellan 2007 och 2008. Därefter minskade de något under översynsperioden jämfört med 2008. Överlag minskade investeringarna med 96 % under skadeundersökningsperioden. Denna skarpa nedgång i investeringar kan delvis förklaras av att nya tillverkningslinjer köptes in under 2006 och 2007 för att öka kapaciteten.
Tabell 17
Urval
2006
2007
2008
Översynsperioden
Nettoinvesteringar (i euro)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Källa: Svar på frågeformuläret.
(71)
Den låga nivån på investeringar 2008 och under översynsperioden anses vara ett resultat av unionsindustrins nuvarande utsatta ekonomiska situation.
5. Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(72)
Analysen av de makroekonomiska uppgifterna visar att unionstillverkarna minskade sin tillverkning och försäljning under skadeundersökningsperioden. Även om den konstaterade minskningen inte var så drastisk i sig, måste den ses i samband med ökad efterfrågan mellan 2006 och översynsperioden, vilket resulterade i att unionstillverkarnas marknadsandel minskade med 10 procentenheter till 75 %.
(73)
Samtidigt visar de relevanta mikroekonomiska indikatorerna en tydlig försämring av den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Lönsamhet och räntabilitet förblev negativa och minskade totalt ytterligare mellan 2006 och översynsperioden. Trots en totalt sett positiv utveckling förblev även kassaflödet negativt under översynsperioden.
(74)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har fortsatt att lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen samt att dess situation är mycket osäker och utsatt och långt ifrån de nivåer man kunde ha förväntat sig, om den hade återhämtat sig från den skada som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
F. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA
1. Den prognostiserade volymens och prisverkningarnas inverkan om åtgärderna upphävs
(75)
Såsom konstateras i skäl 38 har de exporterande tillverkarna i Kina betydande outnyttjad kapacitet och en klar potential att öka sina exportvolymer till unionsmarknaden.
(76)
Exportpriserna, cif, till tredjeländer av PET-film med ursprung i Kina var lägre än unionsindustrins genomsnittliga priser under översynsperioden. Skillnaden var emellertid inte särskilt stor och med tanke på att denna import varor är belagd med konventionell tull och vissa kostnader efter import, skulle priserna inte ha underskridit unionsindustrins priser under översynsperioden. Det måste emellertid betonas att uppgifterna från det parallella antisubventionsförfarandet (se skäl 6) visar att unionsindustrins priser under översynsperioden hölls kraftigt tillbaka av den subventionerade importen från Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten. Det faktum att det inte förekom något egentligt prisunderskridande under översynsperioden betyder således inte att prisnivåerna inte skulle vara skadevållande om importen från Kina skulle återupptas.
(77)
En jämförelse mellan de faktiska priserna på den kinesiska importen med den icke-skadevållande prisnivån från Kina visade att importen från Kina skulle underskrida unionsindustrins icke-skadevållande priser. I avsaknad av antidumpningstullar på import med ursprung i Kina skulle följaktligen en ökad volym av troligen dumpad import från Kina utöva ett ännu större pristryck på unionsindustrin och därmed orsaka skada.
(78)
Med tanke på den outnyttjade produktionskapaciteten för PET-film i Kina, tillsammans med det faktum att exportörerna i Kina med största sannolikhet skulle försöka återvinna sina förlorade marknadsandelar, skulle ett upphävande av åtgärderna med största sannolikhet leda till lägre exportpriser. Detta skulle ytterligare öka pristrycket med en förväntat negativ inverkan på den redan utsatta unionsindustrin som skulle lida väsentlig skada.
(79)
Även om effekterna av den kinesiska importen på den prekära situation som unionsindustrin för närvarande befinner sig i begränsades till de låga importnivåerna under skadeundersökningsperioden, skulle detta med all sannolikhet ändras om åtgärderna skulle upphävas. Om åtgärderna skulle upphävas och unionsindustrin utsättas för ökade importvolymer till dumpade priser från Kina, skulle detta resultera i en ytterligare försämring av dess redan prekära ekonomiska situation och till ytterligare förluster.
2. Slutsats om fortsatt eller återkommande skada
(80)
Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävs.
G. UNIONENS INTRESSE
(81)
Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.
(82)
Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot unionens intresse i den ursprungliga undersökningen. Den här undersökningen är dessutom en översyn som analyserar en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft, vilket gör det möjligt med en bedömning av en eventuell otillbörlig negativ effekt för de berörda parterna av de aktuella antidumpningsåtgärderna.
(83)
Det undersöktes därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
1. Unionsindustrins och övriga unionstillverkares intresse
(84)
Bibehållna antidumpningsåtgärder på import från det berörda landet skulle stärka unionsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom detta skulle bidra till att förhindra att unionsindustrin trängs ut från marknaden på grund av betydande volymer dumpad import från Kina. Det finns en uppenbar sannolikhet för skadevållande dumpning i betydande volymer som unionsindustrin inte skulle kunna klara. Unionsindustrin skulle därför ha fortsatt nytta av att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls.
(85)
Slutsatsen blir därför att införandet av antidumpningsåtgärder mot Kina helt klart skulle ligga i unionsindustrins och övriga unionstillverkares intresse.
2. Oberoende unionsimportörers intresse
(86)
Såsom redan nämnts var det bara en importagent som lämnade information inom ramen för stickprovsurvalet. Denna agent opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder, även om agenten själv inte deklarerade någon import från Kina. Följaktligen dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna mot importen från Kina inte skulle inverka på denna agents resultat.
(87)
Ingen annan importör lämnade relevant information. Eftersom importen från andra länder där det för närvarande finns gällande antidumpningsåtgärder inte har upphört och import är tillgänglig från andra länder utan antidumpningsåtgärder (t.ex. Oman, Förenta staterna, Brasilien), anses det att importörerna kan fortsätta att använda dessa alternativa försörjningskällor.
(88)
Med tanke på att de gällande åtgärderna inte på ett avgörande sätt påverkade importörerna, dras slutsatsen att bibehållandet att de gällande åtgärderna inte kommer att påverka unionsimportörerna i någon större utsträckning.
3. Råvaruleverantörernas intresse
(89)
Tre råvaruleverantörer (två av tereftalsyra, PTA, och en av monoetylenglykol, MEG) samarbetade i undersökningen genom att svara på frågeformuläret inom den angivna tidsfristen. Antalet anställda vid deras europeiska anläggningar för tillverkning av PTA/MEG var omkring 700.
(90)
De samarbetsvilliga PTA-tillverkarna svarade för cirka 50 % av de utvalda unionstillverkarnas inköp av PTA. PTA-tillverkarna är mycket beroende av PET-tillverkarnas situation, eftersom dessa är PTA-tillverkarnas viktigaste kunder. Låga priser på PET-film medför lägre priser på PTA och sänkta marginaler för PTA-tillverkarna. Följaktligen bör införandet av åtgärder mot dumpad import av PET-film vara till fördel för PTA-tillverkarna.
(91)
För den samarbetsvilliga MEG-leverantören utgör MEG mindre än 10 % av den totala omsättningen. När det gäller MEG är inte PET-film den enda eller ens den viktigaste tänkbara tillämpningen, och MEG-tillverkarna är mindre beroende av situationen i PET-filmsindustrin. Trots detta kan svårigheterna i PET-filmsindustrin få viss begränsad effekt på MEG-leverantörerna, åtminstone på kort eller medellång sikt.
(92)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att bibehållandet av åtgärder mot import från Kina skulle ligga i råvaruleverantörernas intresse.
4. Användarnas intresse
(93)
Den PET-film som är föremål för detta förfarande (dvs. med en viskositet på 78 ml/g eller högre, så kallad ”buteljklass”) används i första hand för att tillverka flaskor för vatten och andra drycker. Användningen vid tillverkning av andra typer av förpackningar (fasta livsmedel eller rengöringsmedel) och för att framställa skivor är under utveckling, men är fortfarande ganska begränsad. PET-flaskor tillverkas i två steg: i) först tillverkas ett ämne genom att PET sprutas in i en form och ii) därefter värms ämnet och blåses till en flaska. Flasktillverkningen kan vara en integrerad process (dvs. samma företag köper PET-film, tillverkar det formsprutade ämnet och blåser det till en flaska) eller vara begränsat till det andra steget (blåsning av ämnet till en flaska). De formsprutade ämnena kan vara relativt enkla att transportera eftersom de är små och komprimerade, medan tomma flaskor är instabila och på grund av sin storlek mycket dyra att transportera.
(94)
PET-flaskor fylls med vatten och/eller andra drycker av buteljeringsföretag (”buteljerare”). Buteljeringsföretagen är ofta engagerade i PET-branschen, antingen via integrerad flasktillverkning eller via så kallade tolling-avtal med underleverantörer som kan vara konverterare och/eller flasktillverkare för vilka de förhandlar om PET-priset med tillverkaren (soft tolling) eller till och med köper PET för egna flaskor (hard tolling).
(95)
Det finns med andra ord två grupper av användare:
-
Konverterare och/eller flasktillverkare som köper PET direkt från tillverkarna, konverterar det till formsprutade ämnen (eller flaskor) som säljs vidare för behandling (eller påfyllning) nedströms.
-
Buteljerare som köper PET åt sina underleverantörer som är flasktillverkare/konverterare (hard tolling) eller som förhandlar om det pris som konverteraren och/eller flasktillverkaren ska betala för sitt PET (soft tolling).
(96)
Över 70 användare har kontaktats i denna undersökning, men bara sju av dem (konverterare och buteljerare) samarbetade i denna undersökning genom att fylla i ett frågeformulär.
(97)
Det har fastställts att de samarbetsvilliga användarna bara importerade försumbara kvantiteter PET från det berörda landet och att de i huvudsak köpte in PET från unionstillverkare och/eller från andra länder.
(98)
Eftersom alternativa försörjningskällor fortfarande finns och eftersom användarna för närvarande bara importerar mycket små volymer av den berörda produkten från Kina, dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna mot import från Kina inte skulle ha någon betydande negativ effekt på unionsanvändarnas situation.
(99)
Efter meddelandet av de väsentliga omständigheter och skäl på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls, lämnade några berörda parter, särskilt användare, sina synpunkter.
(100)
De unionstillverkare som begärde översynen ansåg i stort sett att undersökningsresultaten stämde och höll särskilt med om slutsatserna när det gäller unionens intresse.
(101)
Å andra sidan gav sju användare och en intresseorganisation för användare uttryck för sitt starka motstånd mot ett återinförande av de nuvarande antidumpningsåtgärderna. De hävdade att kommissionens resultat när det gäller unionens intresse hade allvarliga brister och felaktigheter, dock utan att lämna någon bevisning till stöd för sina påståenden.
(102)
Eftersom det saknades bevisning till stöd för påståendena att kommissionens resultat var felaktiga, avvisas dessa påståenden såsom ogrundade.
(103)
Efter meddelandet av uppgifter uttryckte också den importerande agenten sitt starka motstånd mot ett återinförande av åtgärder.
(104)
Denna berörda part hävdade att kommissionen inte hade tagit hänsyn till PET-användarindustrin, som man påstod skulle lida av en eventuell prisökning på PET, eftersom den inte skulle kunna föra över kostnadsökningen till sina kunder.
(105)
Det bör noteras att denna berörda part härvidlag inte kunde visa hur bibehållandet av redan gällande åtgärder i praktiken skulle kunna leda till prisökningar på PET på unionsmarknaden och i vilken utsträckning.
(106)
Det bör även upprepas att eftersom användarna inte samarbetade särskilt mycket i undersökningen, finns det inga uppgifter i ärendet som skulle kunna visa att fortsatta åtgärder skulle få oproportionerligt stor inverkan på användarna.
(107)
På grundval av den information som finns tillgänglig anses det följaktligen att ett bibehållande av åtgärderna inte skulle få en oproportionerligt negativ effekt på prisnivån på PET i EU, och påståendet om en negativ inverkan på användarna som den importerande agenten lagt fram avvisas därför.
(108)
Samma berörda part hävdar att kommissionen underlåtit att undersöka verkan för PET-förpackningsföretagen av en fortsatt tillämpning av åtgärder och att analysen av unionens intresse därför är ofullständig och felaktig.
(109)
Det bör åter påpekas att det, efter inledandet av denna översyn, bara var sju användare som gav sig till känna, och de tillgängliga uppgifterna inom ramen för detta förfarande möjliggjorde därför inte någon analys av intresset för denna undergrupp av användare i unionen.
(110)
De synpunkter, inklusive synpunkter från förpackningsföretag, som lämnats efter meddelandet av uppgifter var inte underbyggda (se skälen 101 och 102) och kunde inte användas för någon mer uttömmande analys av förpackningsindustrin.
5. Slutsats om unionens intresse
(111)
Mot bakgrund av alla de faktorer som beskrivits ovan, drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(112)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat.
(113)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av PET-film med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder utgörs av specifika tullar.
(114)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns med namn och adress i artikel 1.2, inbegripet enheter som är närstående de särskilt nämnda företagen, kan inte utnyttja dessa satser utan ska i stället omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.
(115)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (12) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hör ihop med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheter. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g enligt ISO-standard 1628-5, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer 39076020, och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull
(EUR/ton)
Taric-tilläggsnummer
Kina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Alla övriga företag
184
A999
3. I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (13), ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av punkt 2, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 november 2010.