PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 679/2011
av den 14 juli 2011
om ändring av förordning (EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1), särskilt artikel 91, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EG) nr 1698/2005 fastställs en enda rättslig ram för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för hela unionen. Denna rättsliga ram har kompletterats med genomförandebestämmelser som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 (2). Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och de problem som uppstått vid genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling är det nödvändigt att ändra vissa bestämmelser i den förordningen och införa vissa nya genomförandebestämmelser.
(2)
Insatser som gäller produktion av förnybar energi på jordbruksföretag i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan falla utanför tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget. För att säkerställa efterlevnaden av bestämmelserna om statligt stöd på jordbruksområdet bör en särskild bestämmelse antas om investeringar i produktion av förnybar energi på jordbruksföretag.
(3)
Enligt artikel 27.12 i förordning (EG) nr 1974/2006 kan justeringar av åtaganden för miljövänligt jordbruk eller djurens välbefinnande ta formen av en förlängning av åtagandeperioden. För att undvika överlappning med följande programperiod bör sådana justeringar begränsas till slutet av den bidragsperiod som avses i 2013 års ansökan om utbetalning.
(4)
Enligt artikel 47 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska åtaganden för miljövänligt skogsbruk normalt sett fullgöras under en period på fem till sju år. För att undvika situationer där förnyade åtaganden överlappar med den följande programperioden bör det föreskrivas att medlemsstaterna kan tillåta att sådana åtaganden förlängs till slutet av den bidragsperiod som avses i 2013 års ansökan om utbetalning.
(5)
Enligt artikel 62.1 b i förordning (EG) nr 1698/2005 ska näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och andra företrädare för det civila samhället utgöra minst 50 % av det lokala partnerskapet på den beslutsfattande nivån i en lokal aktionsgrupp. För att undvika att offentliga organ dominerar beslutsfattandet bör medlemsstaterna se till att lokala aktionsgrupper uppfyller denna lägsta procentandel för röstning. Det bör också säkerställas att projektansvariga inte kan påverka urvalet av projekt. Effektiva skyddsåtgärder bör därför vidtas för att undvika alla typer av intressekonflikter i fråga om bedömning och röstning om projektförslag. Öppenheten i beslutsfattandet bör också säkerställas genom att detta synliggörs på lämpligt sätt.
(6)
Enligt artikel 38.2 i förordning (EG) nr 1974/2006 kan förskottsbetalningar göras av stöd som avser de lokala aktionsgruppernas driftskostnader. Det står klart att det, för att säkra de lokala aktionsgruppernas kassaflöde, krävs att man utsträcker möjligheten att betala ut förskott till att omfatta kostnader som hör samman med kompetensutveckling och informationsinsatser i enlighet med artikel 63 c i förordning (EG) nr 1698/2005.
(7)
Enligt artikel 44.3 i förordning (EG) nr 1974/2006 kan medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att mindre ändringar av förhållandena på ett jordbruksföretag inte leder till olämpliga resultat beträffande gjorda åtaganden, när det gäller mottagarens skyldighet att betala tillbaka stödet om ett åtagande inte övertas av en efterträdare som övertagit en del av jordbruksföretaget. För att garantera den rättsliga säkerheten bör man definiera vad en mindre ändring innebär i de fall där jordbruksföretagets areal minskas.
(8)
Genom artikel 46 i förordning (EG) nr 1974/2006 införs en revideringsklausul i samband med ändringar av utgångsläget för vissa åtgärder. För att undvika bristande överensstämmelse med den rättsliga och innehållsliga ram som ska fastställas för perioden efter innevarande programperiod bör en revideringsklausul också införas för situationer där varaktigheten för sådana nya åtaganden för miljövänligt jordbruk, djurens välbefinnande eller miljövänligt skogsbruk som gjorts för en period på fem till sju år sträcker sig bortom den nuvarande programperiodens slut.
(9)
För att klargöra tillämpningen av artikel 52.1 i förordning (EG) nr 1974/2006 bör man fastställa den bas som procentsatserna för medfinansiering ska tillämpas på vid finansieringstekniska insatser.
(10)
När det gäller garantifonder i samband med finansieringstekniska insatser enligt kapitel IV avsnitt 1 underavsnitt 3 i förordning (EG) nr 1974/2006 bör, för att garantera effektivast möjliga användning av unionens resurser, ytterligare detaljer fastställas om beräkningsmetoden för stödberättigande utgifter i samband med åtgärder vid sådana insatser.
(11)
Även om landsbygdsutveckling uppvisar vissa särdrag, framför allt när det gäller småskaligheten hos de insatser som får stöd, är det, för att maximera effekten av verktyget för finansieringstekniska insatser, nödvändigt att klargöra återanvändningen av de resurser som lämnats tillbaka till den finansieringstekniska insatsen under programperioden, liksom att göra en distinktion mellan sådan återanvändning och återanvändning efter slutdatumet för stödberättigade i programmet för landsbygdsutveckling.
(12)
Med tanke på beskaffenheten hos en del investeringar inom skogsbruk, samt det faktum att betalningarna i vissa fall kan vara arealbaserade, bör det vara möjligt att använda standardkostnadsberäkningar som ett alternativ till det fakturabaserade system som används för att fastställa stödnivån för den åtgärd som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 1698/2005. Artikel 53.1 i förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför anpassas i enlighet med detta.
(13)
I artikel 54.1 i förordning (EG) nr 1974/2006 anges under vilka förutsättningar som bidrag i annat än pengar kan anses vara stödberättigande utgifter. Som artikel 54.1 nu är utformad är bidrag i annat än pengar bara stödberättigande för investeringsåtgärder. Erfarenheten har visat att detta villkor är alltför restriktivt för att möjliggöra ett effektivt genomförande av åtgärderna. Det bör därför föreskrivas att bidrag i annat än pengar kan vara stödberättigande för alla typer av insatser.
(14)
I artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006 anges ett antal bestämmelser för definitionen av stödberättigande utgifter för investeringsåtgärder. För att ytterligare klargöra tillämpningen av denna artikel ska förvärv av stödrättigheter uttryckligen undantas från stödberättigande. Det bör också klargöras att investeringar som återställer potentialen för jordbruksproduktion efter naturkatastrofer, med tanke på sin beskaffenhet, utgör stödberättigande kostnader.
(15)
För att, mot bakgrund av den rådande finanskrisen, öka effekten av förskott, och med vederbörligt beaktande av den speciella roll som regionala myndigheter spelar i genomförandet av landsbygdsutvecklingspolitiken, bör också regionala myndigheter få möjlighet att göra förskottsutbetalningar i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 1974/2006.
(16)
För att underlätta genomförandet av investeringsprojekt med tanke på den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen, höjdes taket för förskottsutbetalningar för investeringar till 50 % under 2009 och 2010. Med tanke på de fortsatt negativa effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen bör denna högre nivå bibehållas till programperiodens slut. För att säkra kontinuiteten i genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling mellan slutet av 2010 och ikraftträdandet av denna förordning bör bestämmelsen i fråga tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2011.
(17)
Med tanke på att projekt för landsbygdsutveckling är relativt småskaliga, och att det är svårt för sådana projekt att få bankgarantier för förskottsutbetalningar, bör åtgärder vidtas för att tillåta att sådana garantier ersätts av skriftliga garantier utfärdade av offentliga myndigheter.
(18)
För att säkerställa att förskott används på bästa sätt bör det överlåtas på det behöriga utbetalande organet att avgöra när garantier ska frisläppas.
(19)
Förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.
(20)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 1974/2006 ska ändras på följande sätt:
1.
Följande artikel ska införas som artikel 16a:
”Artikel 16a
Vid tillämpning av artikel 26 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska, då investeringar görs i produktion av värmeenergi och/eller el från förnybara energikällor på jordbruksföretag, anläggningar för produktion av förnybar energi vara stödberättigande endast om deras produktionskapacitet inte överstiger den sammanlagda genomsnittliga årliga förbrukningen av värmeenergi och el på jordbruksföretaget, inklusive jordbrukshushållet.
Då investeringar görs på jordbruksföretag för produktion av biodrivmedel i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (3) ska anläggningar för produktion av förnybar energi vara stödberättigande endast om deras produktionskapacitet inte överstiger den genomsnittliga årliga förbrukningen av drivmedel på jordbruksföretaget.
2.
I artikel 27.12 ska andra stycket ersättas med följande:
”Sådana justeringar kan också ta formen av en förlängning av åtagandeperioden. Förlängningen får inte vara längre än till slutet av den period som avses i 2013 års ansökan om utbetalning.”
3.
Följande artikel ska införas som artikel 32a:
”Artikel 32a
Vid tillämpning av artikel 47 i förordning (EG) nr 1698/2005 får medlemsstaterna tillåta att åtaganden för miljövänligt skogsbruk förlängs till slutet av den period som avses i 2013 års ansökan om utbetalning.”
4.
I artikel 37 ska följande punkt läggas till:
”5. Vid tillämpning av artikel 62.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 ska beslut om urvalet av projekt som fattas av det beslutsfattande organet i en lokal aktionsgrupp antas genom en omröstning där näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och andra företrädare för det civila samhället, i enlighet med artikel 62.1 b i den förordningen, innehar minst 50 % av rösterna. Vid beslutsprocessen i samband med urval av projekt ska ändamålsenliga bestämmelser som garanterar öppenhet och motverkar intressekonflikter efterlevas.”
5.
Artikel 38.2 ska ersättas med följande:
”2. Medlemsstaterna får på begäran betala ut ett förskott till lokala aktionsgrupper. Förskottet får inte överskrida 20 % av det offentliga stöd som hänför sig till de kostnader som avses i artikel 63 c i förordning (EG) nr 1698/2005, och innan det betalas ut ska en bankgaranti eller en annan likvärdig garanti på 110 % av förskottet ha ställts. Garantin ska frisläppas senast när den lokala utvecklingsstrategin löper ut.
Artikel 24.6 i kommissionens förordning (EG) nr 65/2011 (4) ska inte gälla för den betalning som avses i första stycket.
6.
I artikel 44.3 ska följande stycke läggas till:
”Vid tillämpning av första stycket ska en minskning av jordbruksföretagets areal som motsvarar upp till 10 % av den areal som är föremål för ett åtagande anses utgöra en mindre ändring.”
7.
I artikel 46 ska följande punkt läggas till:
”En revideringsklausul ska föreskrivas från och med 2012 för åtaganden som görs för en period på fem till sju år, i enlighet med artiklarna 39, 40 och 47 i förordning (EG) nr 1698/2005, och som sträcker sig bortom den nuvarande programperiodens slut, så att de berörda åtagandena kan anpassas till den rättsliga ramen för följande programperiod. Medlemsstaterna får dock besluta att införa en sådan revideringsklausul redan 2011. Andra punkten ska tillämpas också när det gäller den här punkten.”
8.
Artikel 52 ska ersättas med följande:
”Artikel 52
1. När det gäller de finansieringstekniska insatser som avses i artikel 51 i den här förordningen ska de utgifter som redovisas för kommissionen i enlighet med artikel 26.3 a i förordning (EG) nr 1290/2005 utgöras av samtliga utgifter för etablering av eller bidrag till sådana fonder.
När slutbetalning och avslutande av landsbygdsutvecklingsprogrammet enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1290/2005 sker, ska emellertid de stödberättigande utgifterna utgöras av totalsumman av
a)
alla investeringsstöd till företag utanför tillämpningsområdet för de berörda fonderna, eller alla garantier som lämnas, däribland garantibelopp genom garantifonder, och
b)
stödberättigande förvaltningskostnader.
Den procentsats för medfinansiering som tillämpas ska motsvara procentsatsen för medfinansiering för den åtgärd som får stöd från fonden. Om stöd från fonden utgår för flera åtgärder med olika procentsatser för medfinansiering ska dessa procentsatser tillämpas i förhållande till storleken på de stödberättigande utgifterna.
Skillnaden mellan de EJFLU-stöd som faktiskt betalats ut enligt första stycket och de stödberättigande utgifterna enligt andra stycket punkt a eller b ska clearas i årsredovisningen för det sista år då programmet genomförs. Denna redovisning ska innefatta de detaljerade finansiella uppgifter som krävs.
2. När EJFLU medfinansierar insatser som omfattar garantifonder för återbetalningspliktiga investeringar enligt artikel 50 i denna förordning ska en lämplig förhandsbedömning göras av förväntade förluster, med beaktande av gällande marknadspraxis för liknande insatser när det gäller den berörda investeringstypen och marknaden. Bedömningen av förväntade förluster får ses över om detta kan motiveras av förhållandena på marknaden vid en senare tidpunkt. De resurser som avsätts för att uppfylla garantier ska återspegla denna bedömning.
3. Resurser som under programperioden lämnats tillbaka till insatsen från investeringar som gjorts av fonder eller som återstår efter att en garanti har uppfyllts, ska återanvändas av fonden i enlighet med det fondavtal som avses i artikel 51.6 i denna förordning eller clearas i årsredovisningen. Resurser som efter slutdatumet för stödberättigade i programmet för landsbygdsutveckling lämnats tillbaka till insatsen från investeringar som gjorts av fonder eller som återstår efter att alla garantier har uppfyllts, ska användas av de berörda medlemsstaterna i form av bidrag till enskilda företag.
Ränta från utbetalningar som program för landsbygdsutveckling gjort till fonder ska användas i enlighet med första stycket.”
9.
I artikel 53.1 ska första stycket ersättas med följande:
”I tillämpliga fall får medlemsstaterna fastställa den stödnivå som avses i artiklarna 27, 31, 37-41 och 43-49 i förordning (EG) nr 1698/2005 på grundval av standardkostnader och standardantaganden om inkomstbortfall.”
10.
I artikel 54.1 ska första stycket första meningen ersättas med följande:
”Bidrag i annat än pengar från en offentlig eller privat stödmottagare, i form av tillhandahållandet av varor eller tjänster för vilka ingen kontant betalning som kan styrkas med fakturor eller dokument med liknande bevisvärde har gjorts, kan utgöra stödberättigande utgifter förutsatt att följande villkor är uppfyllda:”
11.
Artikel 55.2 ska ersättas med följande:
”2. När det gäller jordbruksinvesteringar ska köp av jordbruksproduktionsrättigheter, stödrättigheter, djur, ettåriga växter och plantering av dessa inte beviljas investeringsstöd.
Rena ersättningsinvesteringar ska inte anses vara stödberättigande utgifter.
När det gäller återställande av potentialen för jordbruksproduktion efter naturkatastrofer i enlighet med artikel 20 b vi i förordning (EG) nr 1698/2005 kan dock utgifter för ersättningsinvesteringar och inköp av djur vara stödberättigande.”
12.
Artikel 56 ska ersättas med följande:
”Artikel 56
1. Genom undantag från artikel 24.6 i förordning (EG) nr 65/2011 kan medlemsstaterna på begäran betala ut förskott till mottagare av investeringsstöd. När det gäller offentliga stödmottagare kan sådana förskott betalas ut till kommuner, sammanslutningar av kommuner, regionala myndigheter och offentligrättsliga organ.
2. Förskottsutbetalningarna får inte överstiga 50 % av det statliga stöd som gäller investeringen, och utbetalningen ska villkoras med utfärdandet av en bankgaranti eller annan likvärdig garanti som motsvarar 110 % av förskottsbeloppet.
Ett instrument som en offentlig myndighet lämnar som garanti ska anses vara likvärdigt med den garanti som avses i första stycket om myndigheten åtar sig att betala det belopp som täcks av garantin i det fall berättigandet till det utbetalade förskottet inte kan fastställas.
3. Garantin får frisläppas när det behöriga utbetalande organet fastställer att de faktiska utgifter som motsvarar det statliga stöd som gäller investeringen överskrider förskottet.”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1.12, när det gäller artikel 56.2 första stycket i förordning (EG) nr 1974/2006, ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 14 juli 2011.