ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 22 mars 2012
om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien
(2012/163/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1. Inledande
(1)
Den 13 maj 2011 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat den berörda produkten).
(2)
Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning.
(3)
Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål från European Industrial Fasteners Institute (EiFi) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten dumpas och att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs vara tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.
1.2. Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer, berörda användare och de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(5)
Alla berörda parter hördes som begärde detta och kunde visa att det förelåg särskilda skäl att höra dem.
1.2.1. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien
(6)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Indien föreföll vara stort föreskrevs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.
(7)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin export och inhemska försäljning, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning och försäljning av den berörda produkten, samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden den 1 april 2010 till den 31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP).
(8)
Sammanlagt fem exporterande tillverkare, inbegripet en grupp närstående företag i Indien, lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. En jämförelse mellan Eurostats importuppgifter och den export av den berörda produkten till unionen som rapporterades av de fem samarbetsvilliga företagen visade att samarbetsviljan hos de indiska exporterade tillverkarna var nästan hundraprocentig. Stickprovet valdes därför ut på grundval av den information som hade lämnats av dessa fem exporterande tillverkare.
(9)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjordes ett urval som på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av den information som hade lämnats av de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut tre exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen. Enligt de uppgifter som lämnades i samband med stickprovsförfarandet svarade de utvalda företagen eller grupperna under undersökningsperioden för 99 % av den sammanlagda exportvolym till unionen av den berörda produkten som rapporterats av de samarbetsvilliga tillverkarna. Det ansågs därför att man med detta urval skulle kunna begränsa undersökningen till ett rimligt antal exporterande tillverkare som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och samtidigt säkerställa en hög representativ nivå.
1.2.2. Urval för stickprovsförfarandet avseende samarbetsvilliga exportörer i Indien
(10)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen hölls samråd med de berörda parterna och de indiska myndigheterna om valet av stickprov. De två exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet insisterade på att få ingå i detta. Med tanke på det föreslagna stickprovets representativitet, vilket nämns i skäl 8, slogs det emellertid fast att det inte var nödvändigt att ändra eller utvidga stickprovet.
1.2.3. Individuell undersökning av företag som inte ingick i stickprovet
(11)
Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet ansökte om en individuell undersökning och besvarade frågeformuläret om antidumpning inom den fastställda tidsfristen.
(12)
Eftersom slutsatsen är att det aktuella antidumpningsförfarandet bör avslutas av de skäl som beskrivs närmare nedan lämnades ansökningarna om individuell undersökning utan vidare åtgärd.
1.2.4. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(13)
Eftersom antalet unionstillverkare föreföll vara stort föreskrevs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(14)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av fem företag av de 15 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes, vilka valdes ut på grundval av sin försäljningsvolym, storlek och sitt geografiska läge i unionen. De stod för 37 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att inom 15 dagar efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts ta del av handlingarna och lämna synpunkter på om detta urval var lämpligt. Ingen berörd part inkom med några invändningar mot det föreslagna stickprovet bestående av fem företag.
(15)
En av de fem unionstillverkare som ingick i stickprovet meddelade senare att man inte ville samarbeta. Resterande fyra företag stod för 31 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Stickprovet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.
1.2.5. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(16)
Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kan beröras av förfarandet förutsågs ett stickprovsförfarande för importörer i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Två importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom så få importörer hade gett sig till känna beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande.
1.3. Svar på frågeformuläret och kontroller
(17)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter och till alla andra parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär skickades således till exporterande tillverkare i Indien, unionstillverkare, samarbetsvilliga importörer i unionen och alla andra kända användare som berördes av undersökningen och ingick i stickprovet.
(18)
Svar inkom från de exporterande tillverkare och fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet. Ingen importör eller användare svarade på frågeformuläret.
(19)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnades av berörda parter och som bedömdes vara nödvändiga för att fastställa dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och unionens intresse.
(20)
En part menade att en av de exporterande tillverkarna begärde konfidentiell behandling i alltför stor utsträckning och inte lämnade en tillräckligt ändamålsenlig offentlig version av sitt svar på frågeformuläret. Uppgifterna från det företaget borde därför inte beaktas, och det borde behandlas som en icke-samarbetsvillig part i undersökningen.
(21)
Den icke-konfidentiella versionen av denna exporterande tillverkares svar, som består av ett första svar och en kompletterad version på grundval av en begäran om komplettering, har dock bedömts på nytt och konstaterats vara tillräckligt uttömmande för att kunna anses vara ett ändamålsenligt offentligt svar. Således avvisades påståendet.
(22)
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:
Tillverkare i unionen:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien.
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien.
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrike.
Exporterande tillverkare i Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra.
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra.
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Undersökningsperiod
(23)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 april 2010 till den 31 mars 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1. Berörd produkt
(24)
Den berörda produkten är fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70.
2.2. Likadan produkt
(25)
Den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på Indiens hemmamarknad, liksom den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1. Normalvärde
(26)
För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först om den inhemska försäljningen av den likadana produkten av de indiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av deras totala exportförsäljning till unionen under undersökningsperioden.
(27)
I fråga om en exporterande tillverkare som ingick i stickprovet konstaterades att dess försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden inte var representativ. För denna exporterande tillverkare var det nödvändigt att beräkna normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen.
3.1.1. Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym var representativ
(28)
För de utvalda exporterande tillverkare vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym var representativ fastställde kommissionen därefter vilka produkttyper som dessa tillverkare sålde på den hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.
(29)
Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen för denna produkttyp på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av den jämförbara produkttypen som såldes på export till unionen.
(30)
Kommissionen undersökte därefter om de berörda företagens inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(31)
I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.
(32)
I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.
(33)
När det gäller produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden var det nödvändigt att beräkna normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal lades till exportörens egna genomsnittliga kostnader för tillverkning per produkttyp under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades andelen försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på ett vägt genomsnitt av försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en vinstmarginal för försäljningen av varje produkttyp vid normal handel av respektive exporterande tillverkare.
3.1.2. Samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym inte var representativ
(34)
När det gäller den samarbetsvilliga exporterande tillverkare vars inhemska försäljning inte var representativ, beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, varvid försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal per produkttyp lades till företagets egna tillverkningskostnader för den likadana produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades andelen försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på ett vägt genomsnitt av försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en vinstmarginal för försäljningen av varje produkttyp vid normal handel av den exporterande tillverkaren.
3.2. Exportpris
(35)
Exportförsäljningspriserna fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalas eller ska betalas för den berörda produkten i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
3.3. Jämförelse
(36)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(37)
För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
(38)
Mot denna bakgrund beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, avdrag som inte nämns i fakturor samt provisioner.
3.4. Dumpningsmarginaler
3.4.1. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet
(39)
När det gäller företag som ingick i stickprovet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten på det sätt som föreskrivs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(40)
På grundval av denna metod är dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Det bör emellertid påpekas att den indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning stod för 87 % av den indiska exporten till unionen.
(42)
På grundval av sin analys av kommissionens meddelande av uppgifter räknade klaganden fram en skillnad på 25 % mellan det normalvärde som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och som konstaterades bedriva dumpning och det som fastställts för det företag som konstaterades inte bedriva dumpning. Klaganden menade att en sådan skillnad inte kan finnas på en konkurrensutsatt marknad och inte är realistisk i branschen för fästanordningar av rostfritt stål. Klaganden hävdade dessutom att den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning köpte skrot av rostfritt stål från närstående företag i unionen och att inköpspriserna för denna råvara därför inte var tillförlitliga för fastställandet av tillverkningskostnaden.
(43)
Normalvärdet för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning baserades på dess tillverkningskostnad per produkttyp, som är lägre än tillverkningskostnaden hos de andra exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. Detta beror framför allt på att det förstnämnda företaget tillverkar rostfritt stål självt från skrot av rostfritt stål och därför är fullständigt integrerat och drar nytta av stordriftsfördelar, medan de sistnämnda företagen köper valstråd av rostfritt stål, den viktigaste råvaran vid tillverkning av fästanordningar av rostfritt stål, på den öppna marknaden, bl.a. från den samarbetsvilliga exportör som konstaterades inte bedriva dumpning.
(44)
Normalvärdet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning har till största delen fastställts på grundval av de inhemska försäljningspriserna per produkttyp. Konkurrensen på hemmamarknaden i Indien är begränsad, och försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga exportör som konstaterades inte bedriva dumpning var inte representativ under undersökningsperioden.
(45)
När det gäller inköpen av skrot av rostfritt stål av den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning, visade undersökningen att detta företag köpte skrot från både närstående och icke-närstående leverantörer, varav de senare stod för mer än 70 % av den inköpta mängden. Inköpsprisnivåerna för båda typerna av inköp vara jämförbara, även om man tar hänsyn till skrotets kvalitet.
(46)
Alltså bekräftas det fastställda normalvärdet för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och klagandens påståenden avvisas.
3.4.2. För övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(47)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och som konstaterades bedriva dumpning. På denna grundval fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet till 24,6 % av importpriset cif vid unionens gräns före tull.
(48)
Efter det att kommissionen meddelat att den hade för avsikt att avsluta förfarandet anförde en samarbetsvillig indisk exporterande tillverkare att dess begäran om individuell undersökning borde godtas, med motiveringen att den meddelade dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet inte avspeglade företagets situation.
(49)
Kommissionen har inte tagit ställning till begäran om individuell undersökning, eftersom den dumpningsmarginal som fastställs är oväsentlig när ett förfarande avslutas.
3.4.3. För icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(50)
När det gäller alla övriga exportörer i Indien, började kommissionen med att fastställa deras samarbetsvilja. En jämförelse gjordes mellan de totala exportkvantiteter som angetts i de svar som lämnades under stickprovsförfarandet av alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare och den totala importen från Indien enligt Eurostats statistik. Samarbetsviljan konstaterades uppgå till 97 %. Samarbetsviljan bedömdes mot denna bakgrund vara hög. Det ansågs vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. Tillgängliga uppgifter tyder faktiskt på att de icke-samarbetsvilliga indiska exportörernas genomsnittliga exportpriser under undersökningsperioden låg på samma nivå som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser. Det finns dessutom inget som tyder på att normalvärdena skulle vara annorlunda för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.
(51)
På grundval av denna metod fastställdes den landsomfattande dumpningsnivån till 24,6 % av importpriset cif vid unionens gräns, före tull.
4. UNIONSINDUSTRIN
4.1. Tillverkning i unionen
(52)
All tillgänglig information om unionstillverkare, inbegripet den information som lämnades i klagomålet, uppgifter som inhämtades från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, samt kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet användes för att fastställa den sammanlagda tillverkningen i unionen.
(53)
Den sammanlagda tillverkningen i unionen beräknades på denna grundval uppgå till omkring 52 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet.
(54)
Såsom anges i skäl 13 tillämpades ett stickprovsförfarande för att undersöka unionstillverkarna. Fem företag av de 15 unionstillverkare som lämnade uppgifter innan förfarandet inleddes valdes ut. Såsom förklaras i skäl 15 beslutade ett företag att inte samarbeta under undersökningen. Resterande samarbetsvilliga företag som ingick i stickprovet utgjorde omkring 32 % av den sammanlagda beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin.
4.2. Unionsindustrin
(55)
Alla kända unionstillverkare som åsyftas i skäl 52 anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas hädanefter unionsindustrin.
5. SKADA
5.1. Inledande anmärkningar
(56)
Relevant importstatistik från Eurostat, uppgifter som lämnades i klagomålet och uppgifter som inhämtades från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och därefter, samt kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet användes även vid bedömningen av relevanta skadefaktorer.
(57)
När det gäller makroekonomiska uppgifter, t.ex. produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet, baseras skadeanalysen på uppgifter för unionsindustrin som helhet.
(58)
När det gäller mikroekonomiska uppgifter, t.ex. transaktionspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar, förmåga att skaffa kapital, lager och löner, baseras skadeanalysen på uppgifter för de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(59)
De fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet ingick även i stickprovet i samband med den översyn vid giltighetstidens utgång som gjordes när antidumpningsåtgärderna mot import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan löpte ut den 7 januari 2012 (4). I den översynen ingick ett annat företag i stickprovet som inte ingår i denna undersökning. Eftersom skadeundersökningsperioden för skadeanalysen överlappar översynen vid giltighetstidens utgång är uppgifterna för åren 2008 och 2009 identiska, sånär som på ett företag. Om siffrorna för 2008 och 2009 anges blir det möjligt att sluta sig till siffrorna för det företag som inte ingick i stickprovet i detta ärende. Mikroindikatorer som lager, löner, investeringar, kassaflöde, avkastning på investeringar och lönsamhet har därför indexerats.
5.2. Förbrukningen i unionen
(60)
Unionens förbrukning fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym i unionen enligt klagomålet. Denna dubbelkontrollerades mot svaren på frågeformuläret under stickprovsförfarandet och de kontrollerade uppgifter som inhämtades från de tillverkare som ingick i stickprovet. Dessutom beaktades även importvolymen enligt uppgifter från Eurostat under skadeundersökningsperioden.
(61)
Förbrukningen i unionen visade sig ha utvecklats på följande sätt:
Tabell 1
2008
2009
2010
UP
Förbrukningen i unionen (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och svar på frågeformuläret.
(62)
Den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. En kraftig nedgång med 16 % ägde rum mellan 2008 och 2009 och sägs ha berott på den ekonomiska krisens globala negativa effekter på marknaden, varpå förbrukningen steg igen med 21 % mellan 2009 och 2010 och med ytterligare 7 % mellan 2010 och undersökningsperioden.
5.3. Import från Indien
(63)
Importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
2008
2009
2010
UP
Importvolym från Indien (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Marknadsandel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Källa: Eurostat och exporterande tillverkares svar på frågeformuläret.
(64)
Importen från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var störst mellan 2008 och 2009, då importen steg med 30 % medan förbrukningen sjönk med 16 %. På årsbasis fortsatte den indiska importen att öka under 2010 (+16 %) och under undersökningsperioden (+10 %).
5.4. Importpriser och prisunderskridande
Tabell 3
2008
2009
2010
UP
Genomsnittligt importpris i euro/ton
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(65)
De genomsnittliga priserna på importen från Indien sjönk med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden. Detta förklarar varför Indiens marknadsandel växte från 12,1 % till 18,3 % under samma period. Den största ökningen inträffade mellan 2008 och 2009, då indiska exportörer ökade sin marknadsandel med mer än 6 procentenheter.
(66)
För att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.
(67)
Prisjämförelsen gjordes typ för typ för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckta i procent av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden, visade på ett prisunderskridande på 3-13 %. I detta sammanhang bör det påpekas att prisunderskridandemarginalen var högst för den indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning.
5.5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(68)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för unionsindustrin under den analyserade perioden.
5.5.1. Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande
Tabell 4
2008
2009
2010
UP
Produktionsvolym (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapacitet (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitetsutnyttjande
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Källa: Unionsindustrin totalt.
(69)
Tabellen ovan visar att tillverkningen sjönk med hela 25 % under skadeundersökningsperioden. Som en följd av den vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt och minskade med 19 % under 2009 för att därefter stiga med omkring 10 % under 2010. Medan förbrukningen i unionen under undersökningsperioden ökade med 7 % sjönk tillverkningen i unionen återigen med omkring 17 % jämfört med året innan.
(70)
Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med omkring 21 % under skadeundersökningsperioden. Även kapacitetsutnyttjandet sjönk under skadeundersökningsperioden och låg konstant under 50 %.
5.5.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 5
2008
2009
2010
UP
Försäljningsvolym (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Marknadsandel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Källa: Unionsindustrin totalt.
(71)
I ett läge då förbrukningen steg (+9 %) sjönk försäljningsvolymen av den likadana produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av detta sjönk marknadsandelen från 46,5 % 2008 till 36,6 % under undersökningsperioden. Efter en kraftig nedgång 2009 (-20 %) steg försäljningsvolymen något under 2010 och under undersökningsperioden.
5.5.3. Tillväxt
(72)
Förbrukningen i unionen ökade med 9 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel minskade emellertid under samma period med 14 % respektive 21 %. Importen från Indien steg samtidigt med hela 65 %.
5.5.4. Sysselsättning
Tabell 6
2008
2009
2010
UP
Antal anställda
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivitet (enhet/anställd)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Källa: Unionsindustrin totalt.
(73)
På grund av nedskärningar inom unionsindustrin minskade antalet anställda under skadeundersökningsperioden med 24 %. Mellan 2008 och undersökningsperioden steg arbetskraftskostnaderna per anställd med 6 %.
(74)
Arbetskraftens produktivitet inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade något med 1 % under skadeundersökningsperioden. Den var som lägst 2009 för att därefter öka före undersökningsperioden.
5.5.5. Genomsnittliga priser per enhet i unionen
Tabell 7
2008
2009
2010
UP
Pris per enhet i EU till icke-närstående kunder (euro per ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Källa: Svar på frågeformulär från tillverkare som ingick i stickprovet.
(75)
De genomsnittliga försäljningspriserna sjönk med 2 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser med 36 % på grund av konjunkturnedgången och de kraftigt sänkta priserna på importen från Indien (-21 %). Under 2010 och under undersökningsperioden steg unionsindustrins försäljningspriser igen.
(76)
Undersökningen visade att de lägre försäljningspriserna 2009 berodde på lägre kostnader, eftersom dessa sjönk med 18 % jämfört med 2008 års nivåer. Kostnadsminskningen berodde främst på att priserna på råvaror sjönk, i synnerhet priset på nickel, som har en instabil prisutveckling. Unionsindustrin tvingades emellertid sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen på grund av att lågprisimporten från Indien ökade under 2009.
5.5.6. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 8
2008
2009
2010
UP
Lönsamhet på försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljning)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Kassaflöde
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investeringar (euro)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Avkastning på investeringar
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(77)
Undersökningen visade att även om sänkningen av försäljningspriserna delvis berodde på minskade kostnader, ledde importen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien till att unionsindustrin utsattes för ett pristryck. Unionsindustrins lönsamhet var negativ ända från början av den berörda perioden. Särskilt under 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen på grund av att lågprisimporten från Indien ökade. Detta ledde till en kraftigt försämrad lönsamhet det året. År 2010 och under undersökningsperioden förbättrades emellertid lönsamheten, även om den fortfarande var negativ.
(78)
Kassaflödet, dvs. industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, hade ungefär samma utveckling som lönsamheten. Det var som lägst 2009 för att därefter stiga och bli positivt under undersökningsperioden.
(79)
Efter de investeringar i tillverkningen av fästanordningar i rostfritt stål och delar därav som gjordes 2008 sjönk investeringarna med omkring 94 % under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på investeringar hade en liknande negativ utveckling, vilket låg i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden, och var oavbrutet negativ.
(80)
Lönsamhetsutvecklingen, kassaflödet och de låga investeringarna pekar på att de unionstillverkare som ingick i stickprovet kan ha haft svårt att anskaffa kapital.
5.5.7. Lager
Tabell 9
2008
2009
2010
UP
Unionsindustrins utgående lager
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(81)
För de unionstillverkare som ingick i stickprovet steg lagernivån med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sjönk utgående lager med 8 % för att under 2010 och under undersökningsperioden stiga med 8 % respektive 3 %.
5.5.8. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(82)
Den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, konstaterades inte bedriva dumpning. Den dumpade importen svarade följaktligen för 13 % av den totala volymen fästanordningar i rostfritt stål och delar därav som exporterades från Indien till unionen. Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen anses vara försumbara.
5.6. Slutsats om skada
(83)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkning (-25 %), kapacitetsutnyttjande (6 %), försäljningsvolym (14 %), marknadsandel (-21 %) och sysselsättning (24 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. I ett läge då förbrukningen steg minskade både försäljningsvolymen och marknadsandelen. Försäljningsvolymen steg något 2010 och under undersökningsperioden jämfört med 2009, men unionsindustrin lyckades inte vinna tillbaka sin förlorade marknadsandel eftersom den indiska importen stadigt ökade under skadeundersökningsperioden och priserna konstant underskred unionsindustrins priser.
(84)
De skadeindikatorer som är knutna till unionsindustrins ekonomiska resultat, t.ex. kassaflöde och lönsamhet, påverkades dessutom kraftigt. Detta undergrävde unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga.
(85)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1. Inledning
(86)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om den dumpade importen med ursprung i Indien har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen undersökte man också andra kända faktorer, vilka kunde ha skadat unionsindustrin samtidigt med denna, för att försäkra sig om att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
(87)
Det erinras om att den största indiska exporterande tillverkaren, som nämns i skälen 40 och 41 och som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, konstaterades inte bedriva dumpning. Endast 13 % av den indiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden skedde därför till dumpade priser. Denna dumpade import hade en marknadsandel på 2 % under undersökningsperioden.
6.2. Den dumpade importens inverkan
(88)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym sjönk med 14 % och marknadsandelen minskade med 21 %.
(89)
När det gäller priserna konstaterades de genomsnittliga importpriserna på den dumpade importen underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden. De var emellertid omkring 12 % högre än de priser som togs ut av det indiska företag som konstaterades inte bedriva dumpning.
(90)
Av ovanstående följer att den begränsade volymen import från Indien som såldes till ett högre pris än den import som inte dumpades bara kan ha haft en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på den försämrade situationen för unionsindustrin.
6.3. Verkningar av andra faktorer
6.3.1. Icke-dumpad import från Indien
(91)
Den totala volymen import från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden och denna imports marknadsandel växte från 12,1 % till 18,3 %. Som nämndes ovan utgjorde den icke-dumpade importen emellertid 87 % av den totala indiska exportvolymen under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 15 % under undersökningsperioden, jämfört med en marknadsandel på 2 % för den dumpade importen från Indien under samma period.
(92)
Priserna på import från Indien sjönk totalt sett med 9 % under skadeundersökningsperioden och var hela tiden lägre än importpriserna från resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser. Som framgår av skäl 89 bör det emellertid påpekas att de genomsnittliga priserna på den icke-dumpade importen konstaterades underskrida unionsindustrins priser mer än priserna på den dumpade importen.
6.3.2. Import från övriga tredjeländer
Tabell 10
2008
2009
2010
UP
Importvolym från övriga tredjeländer i ton
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Marknadsandel för import från övriga tredjeländer
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008=100)
100
90
107
109
Genomsnittligt pris på importen från övriga tredjeländer i euro/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Importvolym från Malaysia (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Marknadsandel för importen från Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Genomsnittligt pris på importen från Malaysia i euro/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Importvolym från Filippinerna (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Marknadsandel för importen från Filippinerna
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Genomsnittligt pris på importen från Filippinerna i euro/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Importvolym från Kina (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Marknadsandel för importen från Kina (ton)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Genomsnittligt pris på importen från Kina i euro/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Importvolym från Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Marknadsandel för importen från Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Genomsnittligt pris på importen från Taiwan i euro/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Källa: Eurostat.
(93)
Enligt uppgifter från Eurostat ökade importen till unionen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i övriga tredjeländer med 18 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna sjönk samtidigt med omkring 3 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen växte med omkring 9 %.
(94)
Antidumpningsåtgärder har tillämpats på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Kina och Taiwan sedan den 19 november 2005. Trots åtgärderna ökade importen från dessa två länder betydligt under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelarna fortsatte att vara ganska blygsamma och låg på 2,5 % respektive 5,1 % under undersökningsperioden. Andra viktiga importkällor är Filippinerna och Malaysia. Särskilt importen från Filippinerna ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel steg från 5,8 % 2008 till 13,8 % under undersökningsperioden.
(95)
När det gäller Malaysia var utvecklingstendensen nedåtgående under skadeundersökningsperioden, men importen hade fortfarande en marknadsandel på 7.6 % under undersökningsperioden. Importvolymen från Filippinerna steg avsevärt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade emellertid att det genomsnittliga importpriset från Filippinerna var betydligt högre, närmare bestämt omkring 20 % högre än det genomsnittliga priset på fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien.
(96)
När det gäller importpriserna var de genomsnittliga priserna på import från övriga tredjeländer överlag relativt stabila under skadeundersökningsperioden och hela tiden högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och de genomsnittliga priserna på importen från Indien.
(97)
Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
6.3.3. Ekonomisk kris
(98)
Den ekonomiska krisen förklarar delvis varför förbrukningen i unionen sjönk under 2009. Det bör emellertid påpekas att trots att förbrukningen sjönk med 16 % år 2009, steg samtidigt importvolymen från Indien med 30 %.
(99)
Under 2010 och under undersökningsperioden steg förbrukningen i unionen tack vare en allmän ekonomisk återhämtning. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade emellertid bara något, med 3 % under 2010 och med 4,7 % under undersökningsperioden. Detta kan jämföras med en årlig ökning av den indiska importen med 16 % respektive 10 %.
(100)
Under normala ekonomiska förhållanden och om det inte hade funnits något starkt pristryck eller en ökad import från Indien, skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera en situation med lägre förbrukning och ökade fasta kostnader per enhet på grund av det minskade kapacitetsutnyttjandet. Lågprisimporten från Indien, varav merparten konstaterades inte vara dumpad, har emellertid förstärkt effekterna av konjunkturnedgången och unionsindustrin kunde inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen vinna tillbaka den marknadsandel som hade förlorats till den indiska importen.
(101)
Även om den ekonomiska krisen 2008-2009 kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan den ändå inte anses ha haft en väsentlig inverkan på den skada som unionsindustrin har lidit
6.3.4. Exportresultat för den unionsindustri som ingick i stickprovet
Tabell 12
2008
2009
2010
UP
Exportförsäljning i ton
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Enhetspris i euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(102)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins exportförsäljning i volym räknat med 9 %, medan de genomsnittliga exportpriserna sjönk med 10 %. Även om det inte kan uteslutas att den negativa exportutvecklingen kan ha haft en ytterligare negativ inverkan på unionsindustrin, anses denna inverkan inte ha varit väsentlig vad gäller den konstaterade skadan, med tanke på hur liten exportvolym det var fråga om i förhållande till försäljningen på unionsmarknaden.
6.4. Slutsats om orsakssamband
(103)
Ovanstående analys visade att lågprisimporten från Indien ökade avsevärt i fråga om både volym och marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades även att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(104)
Eftersom den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte exporterade fästanordningar av rostfritt stål och delar därav till dumpade priser, anses det emellertid inte gå att med tillräcklig säkerhet fastställa ett orsakssamband mellan den dumpade importen, som utgjorde endast 13 % av den totala exporten från Indien, och den skada som unionsindustrin har lidit. Det kan i själva verket inte hävdas att den dumpade indiska exporten, med tanke på dess begränsade volym och mycket begränsade marknadsandel (2 %) och det faktum att dess pris i genomsnitt var 12 % högre än priserna på den icke-dumpade importen, skulle vara orsaken till den skada som unionsindustrin har lidit.
(105)
Analysen av övriga kända faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada, såsom den icke-dumpade importen, importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisen och exportutvecklingen för den unionsindustri som ingick i stickprovet, visade att den skada som unionsindustrin har lidit tycks bero på den icke-dumpade importen från Indien, som utgjorde 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden och som såldes till betydligt lägre priser än den dumpade importen.
7. AVSLUTANDE AV ANTIDUMPNINGSFÖRFARANDET
(106)
Eftersom det inte finns något faktiskt orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin har lidit, anses antidumpningsåtgärder vara onödiga, varför detta antidumpningsförfarande bör avslutas i enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen.
(107)
Klaganden och alla andra berörda parter underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som lämnades ändrade inte slutsatsen att detta antidumpningsförfarande bör avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, avslutas härmed.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2012.