PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 248/2011
av den 9 mars 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EG) nr 812/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål (nedan kallat klagomålet) som ingavs den 3 november 2009 av APFE - European Glass Fibre Producers Association, numera med namnet GlassFibreEurope (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament.
(3)
Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada, såsom anges i skäl 14 i förordningen om preliminär tull, omfattade perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska åtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som önskade bli hörda gavs tillfälle till det.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. Förutom de kontroller som anges i skäl 11 i förordningen om preliminär tull, genomfördes ytterligare en kontroll på plats hos Saertex i Saerbeck, Tyskland, en av de samarbetsvilliga användarna av glasfiber som besvarade ett frågeformulär för användare.
(6)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen, vilken ändrats i enlighet med denna förordning (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
(7)
De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande och beaktades i tillämpliga fall.
1. Undersökningens räckvidd: import med ursprung i Malaysia, Taiwan och Turkiet
(8)
En exporterande tillverkare hävdade att import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Malaysia, Taiwan och Turkiet borde ha ingått i räckvidden för den här undersökningen. Det hävdades att det var diskriminerade att utesluta de här länderna eftersom importvolymen från de tre länderna enligt de preliminära resultatet inte var försumbar och det fanns prima facie-bevisning för underskridande.
(9)
Härvid bör först noteras att i inledningsskedet fanns ingen prima facie-bevisning för dumpning, skada eller orsakssamband, vilket krävs enligt artikel 5.2 i grundförordningen, vilket skulle motivera att ett antidumpningsförfarandet inleddes beträffande import från dessa länder. Tvärtom lämnade de klagande uppgifter för importvolymer som visade att import och markandsandelar från andra länder hade minskat sedan 2004.
(10)
När det gäller Malaysia, Taiwan och Turkiet bekräftade analysen i det preliminära skedet att import från såväl Taiwan som Turkiet minskade under skadeundersökningsperioden (från 2,0 % till 1,5 % respektive från 2,9 % till 2,5 %) medan import från Malaysia ökade något, från 1,0 % till 1,7 %. Även om dessa importnivåer ligger över minimimarginalerna för import enligt artikel 5.7 i grundförordningen, uppfylldes inte andra krav för att dessa länder skulle inkluderas i undersökningen. Framför allt har inga uppgifter mottagits som pekar på dumpning från något av dessa länder. Kravet på att inkludera Malaysia, Taiwan och Turkiet avslogs därför.
C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(11)
Det erinras om att enligt vad som anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten som beskrivs i tillkännagivandet om inledande huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, förgarn (slivers) och garn av glasfiberfilament, mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(12)
Dessutom beslutades, som anges i skäl 19 förordningen om preliminär tull, att garn tills vidare ska behandlas som att det ingår i den berörda produkten, även om detta ägnades ytterligare undersökning och bedömning i det slutgiltiga skedet.
1.1 Garn
(13)
Efter meddelandet av provisoriska åtgärder gjordes ytterligare en undersökning av kravet på att utesluta garn. Här erinras om att ett stort antal framställningar om att garn borde undantas hade inkommit innan preliminära åtgärder vidtogs (se skälen 18 och 19 i förordningen om preliminär tull). Dessutom inflöt en avsevärd mängd kompletterande, mer detaljerad information från berörda parter sedan de preliminära åtgärderna hade införts, och den analyserades i detalj så som beskrivs nedan.
(14)
Flera berörda parter hävdade att garn skulle särskiljas från övriga tre grundprodukttyper som anges i skäl 17 i förordningen om preliminär tull eftersom i) garn har andra fysiska och kemiska egenskaper, ii) tillverkningsprocessen för garn och för de andra tre grundprodukttyperna skiljer sig åt och iii) garn används till andra ändamål.
(15)
Vad gäller argument i och ii framlades bevis som pekade på olika egenskaper hos roving, huggna fiberknippen och mattor å ena sidan och garn å den andra. Närmare bestämt gjordes det gällande att mattor och huggen glasfiber normalt tillverkas av roving och inte av garn. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte unionsindustrin detta uppdelning, och hävdade att vissa specialiserade huggna fiberknippen faktiskt tillverkades av garn. Att det finns vissa specialiserade huggna fiberknippen som tillverkas av garn innebär dock inte att garn också bör betraktas som ingående i definitionen av den berörda produkten (se skäl 20).
(16)
Vad gäller det första påståendet om skillnader i grundläggande kemiska och fysiska egenskaper, framlade en av de berörda parterna en rapport från ett ledande forskningsinstitut. I rapporten jämfördes bl.a. de fysiska och kemiska egenskaperna hos roving och garn. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter gjordes vissa förbehåll för jämförelsen, vilket i sin tur föranledde viktiga kommentarer från vissa garnanvändare. Härav framgår att en viktig kemisk beståndsdel i roving, mattor och huggen glasfiber är silan, ett kemiskt kontaktmedel som underlättar absorptionen av harts för matriser. Garn tillverkas normalt inte med sådant kemiskt medel utan i stället med ett kemiskt ämne baserat på stärkelse och olja (klisterlösning) som tillsätts som smörjmedel och skyddande medel för att garnet ska klara påfrestningarna i höghastighetsvävning. Till skillnad från roving där föreningen bidrar till att absorbera harts stöter klisterlösningen bort harts. Beträffande de grundläggande kemiska egenskaperna konstaterades dessutom att glasråvaran till garn har stabilare sammansättning och jämnare partikelstorlek än råvaran till de andra produkttyperna.
(17)
När det gäller fysiska egenskaper verkar inte garnet inte ha samma grundläggande fysiska egenskaper som de andra produkttyperna. För det första är det vedertaget att garn i allmänhet är ett finare material med mycket lägre fiberdiameter och linjär densitet än roving. För det andra är garn den enda produkttyp som är tvinnad (även om det också finns otvinnat garn).
(18)
Vad gäller det andra påståendet om skillnader i tillverkningsprocessen, medgav alla parter att de fyra grundläggande produkttyperna tillverkas av smält glas som innehåller kvartssand, natriumkarbonat, kalksten, kaolin och dolomit, vilket dras genom ett värmebeständigt platinarodiumbelagt tråg med hål (fiberdragningsugn), men det finns vissa viktiga skillnader i tillverkningsprocessen för garn jämfört med de andra produkterna i undersökningen. Det krävs högre precision och stabil temperaturkontroll och energitillförsel vid garntillverkning, med strängare kontrollparametrar (ugnseffekt osv.). Eftersom hålen i fiberdragningsugnen är mindre är tillverkningskapaciteten betydligt lägre än för de andra produkterna. Ugnar används därför för att tillverka antingen garn eller roving, och fibertillverkarna växlar av ekonomiska skäl inte mellan tillverkning av dessa två produkter i samma ugn. En annan skillnad i produktionsprocessen är att garn tvinnas efter ugnsbehandling.
(19)
När de gäller det påstående iii om skillnader i användning blev resultatet att de olika kemiska egenskaperna hos garn jämfört med roving, huggen glasfiber och mattor är kopplade till att garn används på annat sätt. Även om en preliminär slutsats var att ”nästan alla olika typer av den berörda produkten (…) i princip används för samma ändamål”, utifrån synpunkterna som mottogs efter det preliminära meddelandet av uppgifter, undersöktes denna fråga ytterligare och det visade sig att medan roving, huggen glasfiber och mattor användes för att förstärka plast i kompositmaterial, användes garn främst i tillverkningen av mycket lättare tekniska material för tekniska tyger som högeffektiv isolering, skyddande och filtrerande tillämpningar. I vissa fall kan garn också vara lämpligt att använda som förstärkning men detta endast i ett mycket begränsat antal fall och även då, med tanke på det relativt höga priset på garn jämfört med roving, mycket ofta osannolikt av ekonomiska skäl.
(20)
Med tanke på ovannämnda skillnader är det inte förvånande att marknaden också betraktar garn som skilt från de andra tre produkterna. En marknadsrapport i en oberoende facktidskrift om kompositer uppvisades av både användarna och unionsindustrin. I denna rapport, som på intet sätt hänger samman med föreliggande antidumpningsförfarande, förklaras för det första att både vid produktion och användning bör åtskillnad göras mellan garn och roving. Sedan bedömdes den globala tillverkningskapaciteten för glasfiber mer ingående för de två grupperna: i) roving, huggen glasfiber och mattor samt ii) garn (3).
(21)
Vad gäller garnets eventuella utbytbarhet mot de andra grundläggande produkttyperna, bör noteras att så som fastslogs redan i skäl 19 i förordningen om preliminär tull, skulle detta rent teoretiskt vara möjligt eftersom garn skulle kunna användas i ett begränsat antal tillämpningar i stället för andra typer. Efter ytterligare analys fann dock kommissionen att detta i praktiken inte skulle vara något ekonomiskt bärkraftigt alternativ på grund av den stora prisskillnaden i tillverkningskostnaden för garn jämfört med andra produkter, vilket kan förklaras med skillnaderna i tillverkningsprocessen som angavs i skäl 18.
(22)
I det klagomål utifrån vilket denna undersökning inleddes, angavs uttryckligen att den berörda produkten har en unik funktion och därmed ett unikt ändamål eller användning, nämligen förstärkning av plast i kompositmaterial. I ovanstående analys fastslogs dock att skillnaderna i tillverkningsprocessen för garn jämfört med roving (och huggen glasfiber och mattor) resulterade i väsentligt olika grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, med hänsyn till garnets annorlunda användningsområden, däribland många andra än kompositmaterial. De synpunkter som inkom efter det slutliga meddelandet av uppgifter ändrade inte denna slutsats.
(23)
Mot bakgrund av detta godkännes kravet på att garn ska uteslutas, grundat på dess annorlunda fysiska och kemiska egenskaper och andra användningsområden jämfört med roving, huggen glasfiber och mattor. Slutsatsen blir därför att garn bör uteslutas från definitionen av den berörda produkten enligt definitionen i förordningen om preliminär tull. Garn utesluts därmed slutgiltigt från förfarandet.
(24)
Det ska också noteras att en berörd part lämnade in ett krav på uteslutande av tunt garn, men detta är inte längre relevant eftersom allt garn utesluts från produktomfattningen.
1.2 Texturerad roving
(25)
En berörd part hävdade att texturerad roving skulle uteslutas. Detta påstående grundades på argumentet att texturerad roving bör behandlas enligt samma principer som impregnerad roving, eftersom produkten inte längre är en roving utan en senare produkt i förädlingskedjan.
(26)
I detta sammanhang är det viktigt att upprepa orsaken till att viss impregnerad roving skulle uteslutas. Vissa typer av roving och garn uteslöts eftersom de är behandlade med ett ytskikt och impregnerade och har en glödgningsförlust på mer än 3 %, vilket ger dem annorlunda fysiska och kemiska egenskaper.
(27)
Vad gäller texturerad roving handlar det om roving som inte har ytskikt eller är impregnerad och har en glödgningsförlust på mellan 0,3 % och 0,13 %. Det är därför helt andra produkter jämfört med impregnerad roving som uteslöts i det preliminära skedet. För det andra visade det sig att precis som annan roving, huggen glasfiber och mattor, används texturerad roving främst som förstärkning av plast i kompositmaterial. Det är därför tydligt att de omfattas av produktdefinitionen, i klagomålet såväl som i tillkännagivandet om inledande av förfarandet, och det finns ingenting som motiverar att produkten utesluts.
(28)
Slutsatsen blir därför att texturerad roving tydligt och ovedersägligen faller inom produktomfattningen för det här förfarandet och att kravet på uteslutning från omfattningen inte har tillräcklig faktisk grund och därför måste avslås.
1.3 Slutsats
(29)
När det gäller produktomfattningen har inga fler synpunkter lämnats in.
(30)
Mot bakgrund av detta ansågs det lämpligt att ändra produktdefinitionen i förordningen om preliminär tull. Den berörda produkten definieras därmed slutgiltigt som huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull.
2. Likadan produkt
(31)
Eftersom det inte har inkommit några krav eller synpunkter om detta och med hänsyn till resultaten i skälen 13-23, bekräftas härmed slutsatserna i skäl 20 i förordningen om preliminär tull.
D. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(32)
Efter offentliggörandet av provisoriska åtgärder upprepade en exporterande tillverkare/tillverkargrupp som inte beviljades marknadsekonomisk status sitt missnöje med detta. Parten framlade dock inga nya argument utan upprepade endast sina krav från det föregående förfarandet. Dessa har emellertid redan detaljerat besvarats i enskild kommunikation med den exporterande tillverkaren/tillverkargruppen och förklarades i förordningen om preliminär tull.
(33)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade dessutom den exporterande tillverkaren/tillverkargruppen att kommissionen förbisett ny bevisning som man lämnat. Det bör i detta avseende noteras att denna bevisning enbart bestod i några handlingar till stöd för det redan framförda och bemötta argumentet om sammansättningen i företagets styrelse. Således framfördes ingen ny bevisning som kunde påverka beslutet att avslå den exporterande tillverkaren/tillverkargruppens ansökan om marknadsekonomisk behandling.
(34)
Därmed bekräftas slutgiltigt de preliminära slutsatserna när det gäller marknadsekonomisk status för den aktuella exporterande tillverkaren/tillverkargruppen.
(35)
Eftersom det inte har inkommit några övriga synpunkter bekräftas innehållet i skälen 21-29 i förordningen om preliminär tull beträffande marknadsekonomisk status.
2. Individuell behandling
(36)
Samma exporterande tillverkare/tillverkargrupp som hade synpunkter på beslutet om marknadsekonomisk status uttryckte missnöje med avslaget på ansökan om individuell behandling. Parten hävdade att kommissionen inte gett en tillräcklig motivering för att avslå ansökan om individuell behandling.
(37)
I detta avseende kan man upprepa vad som fastslogs i skäl 26 i förordningen om preliminär tull i analysen av marknadsekonomisk status, nämligen att majoriteten av företagets styrelseledamöter hade utsetts av ett företag i vilket staten var majoritetsägare. Det kan alltså inte uteslutas att staten spelar en stor roll i denna exporterande tillverkares beslutsprocess.
(38)
Därmed bekräftades slutgiltigt för denne exporterande tillverkare att eftersom företaget inte kunde visa att företaget var tillräckligt fritt från statligt inflytande, uppfyllde det inte kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen, varför ansökan om individuell behandling måste avslås.
(39)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade ovannämnda exporterande tillverkare och de andra exporterande tillverkare som inte beviljats individuell behandling att beslutet att inte bevilja dem individuell behandling stred mot WTO-panelens rapport i tvist DS 397 rörande slutgiltiga antidumpningsåtgärder mot vissa fästdon av järn eller stål från Kina. Här bör noteras att denna panelrapport ännu inte är slutgiltig, eftersom den inte har antagits av tvistlösningsorganet. Tidsfristen för överklagande av panelrapporten har inte heller löpt ut. Därför avvisas detta påstående.
(40)
Eftersom det inte har inkommit några övriga synpunkter angående individuell behandling bekräftas därför uppgifterna i skälen 30-33 i förordningen om preliminär tull, och det fastslås slutgiltigt att ingen av de exporterande tillverkare/tillverkargrupper som ingick i urvalet men som inte beviljades marknadsekonomisk behandling bör beviljas individuell behandling.
3. Normalvärde
3.1 Fastställande av normalvärde för den exporterande tillverkare/tillverkargrupp som beviljats marknadsekonomisk status
(41)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framställde den exporterande tillverkare/tillverkargrupp som hade tilldelats marknadsekonomisk status att för de produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden (eller inte såldes alls), skulle normalvärdet för den likadana produkten beräknas utifrån ett konstruerat normalvärde och inte så som kommissionen gjorde i det preliminära skedet - dvs. använda representativa inhemska priser på jämförbara produkttyper (efter justering) som normalvärde.
(42)
Yrkandet godkändes och därmed beräknades normalvärdet för icke-representativa typer (dvs. de vars försäljning på hemmamarknaden utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till unionen eller inte såldes alls på hemmamarknaden) utifrån tillverkningskostnaden per produkttyp plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Om försäljning på hemmamarknaden förekom, användes vinsten på alla transaktioner på hemmamarknaden per produkttyp för de aktuella produkttyperna (eftersom alla transaktioner befanns vara lönsamma uppfylldes uppenbarligen villkoret i artikel 2.4 i grundförordningen). Om ingen försäljning på hemmamarknaden förekom användes en genomsnittsvinst. För en produkttyp för vilken ingen tillverkningskostnad angavs, användes ett konstruerat normalvärde för en jämförbar produkttyp.
(43)
För övriga produkttyper undersöktes därefter om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden kunde anses säljas vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen och som beskrivs i skälen 37-40 i förordningen om preliminär tull.
(44)
Den ytterligare undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av endast några få jämförbara produkttyper utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och all inhemsk försäljning användes därför vid beräkningen av det genomsnittliga normalvärdet för dessa produkttyper. För övriga produkttyper användes enbart den lönsamma försäljningen.
(45)
Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den exporterande tillverkare/tillverkargrupp som beviljats marknadsekonomisk status att metoderna för beräkning av normalvärdet för icke-representativa produkttyper enligt skäl 42, dvs. med hjälp av vinst i lönsamma transaktioner med de aktuella produkttyperna, inte överensstämde med artikel 2.6 i grundförordningen. Man anförde att det har blivit rutin att använda ett medelvärde av vinsten i alla lönsamma transaktioner för alla produkttyper, när ett normalvärde beräknas för en viss produkttyp och att alla ändringar av detta vore olämpligt av rättssäkerhetsskäl.
(46)
Det bör påpekas att metoden enligt skäl 42 överensstämmer med artikel 2.6 i grundförordningen, där det föreskrivs att vinstbeloppet ska baseras på faktiska uppgifter om exportörens eller producentens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel. Att ordalydelsen ”av den likadana produkten” används utesluter inte att den undersökta produkten delas upp efter produkttyper när det är påkallat. I enlighet med WTO:s rättspraxis (4) kan man inte heller bortse från den faktiska vinstmarginalen vid transaktioner i normal handel med de aktuella produkttyper som ett normalvärde beräknats för. Vidare noteras att den exporterande tillverkaren/tillverkargruppen inte har visat att de transaktioner med de produkttyper för vilka ett normalvärde har behövt beräknas inte har skett under normal handel. Slutligen kan det påpekas att ovannämnda metod är rättvis. I fall där vinstmarginalen för försäljning vid normal handel av den aktuella produkten är lägre än den vägda medelvinsten för försäljning av alla produkttyper vid normal handel, är det den aktuella produkttypens lägre vinstmarginal som används för beräkning av normalvärdet. Påståendet avvisas därför.
3.2 Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte beviljats marknadsekonomisk status
a) Jämförbart land
(47)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framförde en berörd part att Turkiet inte borde användas som jämförbart land och att Malaysia borde användas i stället. Denna synpunkt bestyrktes inte ytterligare och därför togs ingen hänsyn till den.
(48)
Det bör noteras att efter uteslutandet av garn från undersökningens produktomfattning (se ovan) utgör det faktum att garn inte tillverkas i Turkiet inte längre något hinder för att välja Turkiet som jämförbart land eftersom inget normalvärde behöver konstrueras för någon av de undersökta produkttyperna (se även skälen 50 och 51).
(49)
På grundval av ovanstående dras slutgiltigt slutsatsen att Turkiet bör användas som jämförbart land i detta förfarande.
b) Fastställande av normalvärde
(50)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en part att normalvärdet för den likadana produkten i Turkiet inte kan bli korrekt eftersom kostnadsstrukturen för det turkiska samarbetsvilliga företaget är snedvridet. Undersökningen visade att det samarbetsvilliga företaget i Turkiet hade avsevärda finansiella kostnader som kan snedvrida beräkningen av normalvärdet, framför allt när det är konstruerat.
(51)
För att undvika all eventuell snedvridning i beräkningen beslutades därför att produkttyperna skulle grupperas och att endast de främsta produktegenskaperna skulle särskiljas. Denna gruppering ökade försäljningsvolymens jämförbarhet mellan den berörda produkten och den turkiska likadana produkten och gjorde det möjligt att använda de faktiska priserna i motsats till konstruerade normalvärden där försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (eventuellt snedvridna av de finansiella kostnaderna) skulle ha behövt användas.
4. Exportpris och prisjämförelse
(52)
Eftersom inga synpunkter inkom bekräftas härmed slutgiltigt innehållet i skälen 48-50 i förordningen om preliminär tull om fastställande av exportpris och jämförelse med respektive normalvärde.
5. Dumpningsmarginaler
(53)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter bekräftas uppgifterna i skälen 51-54 i förordningen om preliminär tull beträffande den allmänna metoden för beräkning av dumpningsmarginaler.
(54)
Mot bakgrund av ovanstående ändringar i beräkningen av normalvärden och efter justering av vissa felberäkningar är den slutliga dumpningsmarginalen, uttryckt som andel av nettopriset cif vid unionens gräns före tull, följande:
Tabell 1
Dumpningsmarginaler
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andra samarbetsvilliga företag
29,7 %
E. SKADA
(55)
Det bör noteras att efter uteslutandet av garn från produktomfattningen (se skälen 13-23), måste skadeanalysen anpassas till de återstående tre produkttyperna: roving, huggen glasfiber och mattor. Detta krävde ändring av vissa skadeindikatorer, volymen dumpad import och beräkningen av prisunderskridandet och nivån för undanröjande av skada.
1. Unionsindustrin
(56)
När det gäller definitionen av unionsindustrin och representativiteten för urvalet av unionstillverkare, har inga nya synpunkter eller yrkanden inkommit. Mot bakgrund av det och det faktum att produkttypen som uteslöts från produktomfattningen, dvs. garn, representerade en begränsad andel av unionstillverkarnas tillverkning och försäljning bekräftas härmed slutsatserna i skälen 56-58 i förordningen om preliminär tull.
2. Förbrukning i unionen
(57)
När det gäller förbrukningen i unionen bör noteras att som nämndes i skäl 55 föranledde uteslutandet av en av de fyra främsta produkttyperna från produktomfattningen, nämligen garn, en ändring av volymerna för förbrukning i unionen.
(58)
Mot bakgrund av ovanstående ändring har den totala förbrukningen i unionen utvecklats enligt följande under skadeundersökningsperioden:
Tabell 2
Förbrukning i unionen
2006
2007
2008
UP
Enheter (i ton)
903 351
944 137
937 373
697 128
Index
100
105
104
77
(59)
Ovanstående förbrukningstrend liknar den som iakttogs för den undersökta produkten enligt definitionen i förordningen om preliminär tull, dvs. en ökning med ca 5 % under 2007-2008, och därefter en mycket betydande sänkning med 23 % under undersökningsperioden jämfört med 2006.
3. Import från det berörda landet
(60)
Då garn uteslöts från produktomfattningen blev det nödvändigt att justera importuppgifterna.
(61)
En berörd part hävdade att import från Kina från tillverkare som är närstående unionsindustrin skulle ha uteslutits från importen i fråga.
(62)
I detta avseende bör först erinras om att, som redan nämnts i skäl 58 i förordningen om preliminär tull, importvolymerna från de kinesiska utvalda tillverkarna under undersökningsperioden utgjorde mindre än 4 % av den totala importen från Kina. Detta ändrades inte efter uteslutandet av garn från produktomfattningen.
(63)
Eftersom endast två unionstillverkare hade importerat den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden kan den exakta volymen för denna import av sekretesskäl inte avslöjas. Även om storleken på denna import drogs av för varje år under skadeundersökningsperioden, skulle trenden för importvolymerna och marknadsandelar i huvudsak förbli oförändrade. Marknadsandelen för dumpad import skulle bli lägre, dock endast med mindre än en procentenhet för varje år under skadeundersökningsperioden, vilket därmed inte påverkar den övergripande tendensen under skadeundersökningsperioden.
(64)
Efter uteslutandet av garn är de ändrade importuppgifterna följande:
a) Volym
Tabell 3
Importen från Kina (volym)
2006
2007
2008
UP
Enheter (ton)
71 061
110 641
132 023
98 723
Index
100
156
186
139
b) Marknadsandel
Tabell 4
Importen från Kina (marknadsandel)
2006
2007
2008
UP
Marknadsandel (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Index
100
149
179
180
(65)
Efter dessa ändringar har de tendenser som iakttogs i det preliminära skedet vad gäller importvolym av den berörda produkten ändrats i mycket begränsad omfattning. Ökningen i importvolym i såväl absoluta som relativa tal förblir väsentlig. Denna import ökade mycket snabbt under skadeundersökningsperioden, framför allt mellan 2006 och 2008 (med 86 %), var efter det blev en minskning i den kinesiska importen på grund av en total nedgång i efterfrågan. Marknadsandelen för denna import fortsatte dock att öka mellan 2008 och undersökningsperioden och den ökade under hela perioden med 6,3 procentenheter.
c) Prisutvecklingen
(66)
Efter det att garn uteslutits har det genomsnittliga importpriset CIF för den berörda produkten minskat betydligt (med ca 3 %):
Tabell 5
Importen från Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
901
907
945
909
Index
100
101
105
101
(67)
I ovanstående tabell syns dock att tendensen med i stort sett stabila priser under skadeundersökningsperioden inte har ändrats, och därför kan slutsatsen om pristendenserna för denna import i förordningen om preliminär tull bekräftas.
d) Prisunderskridande
(68)
Vid beräkningen av prisunderskridande behövde de preliminära marginalerna ses över, eftersom garn uteslutits från produktomfattningen, så att den motsvarande försäljningen behövde tas bort från beräkningen av skada.
(69)
I likhet med undersökningens dumpningsdel (se skälen 50 och 51) befanns det lämpligt att gruppera produkttyperna och bara göra åtskillnad mellan de viktigaste egenskaperna. Detta resulterade i att en större volym av import från Kina inkluderades i jämförelsen med försäljningen av den likadana produkten som tillverkats av unionsindustrin, vilket gav en mer representativ beräkning av prisunderskridande.
(70)
Slutligen gjordes en justering för kostnader efter importen eftersom dessa kostnader är nödvändiga för försäljningen av den berörda produkten.
(71)
Efter ändringarna i beräkningen av prisunderskridandet på grund av i) uteslutandet av garn, ii) grupperingen av produkttyper, och iii) justering för kostnader efter importen, uppgår de ändrade underskridandemarginalerna till 18,2 %, medan det genomsnittliga prisunderskridandet är 10,9 %. Ovanstående ändringar har också gjorts i beräkningen av nivån för undanröjande av skada - se skäl 134 i denna förordning.
(72)
Förutom ovanstående ändringar och eftersom inga fler krav eller synpunkter inkommit, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 61-65 i förordningen om preliminär tull.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
4.1 Ändring av skadeindikatorer på grund av uteslutandet av garn
(73)
Då garn uteslöts från produktomfattningen behövde vissa tabeller i avsnitt D.4 i förordningen om preliminär tull justeras. Dessutom krävdes en mindre korrigering av försäljningsuppgifterna för en av de utvalda tillverkarna. Det bör noteras att garn förekom i mycket begränsad utsträckning i de utvalda tillverkarnas tillverkning och försäljning. Därför var det indikatorerna som grundades på alla unionstillverkare som påverkades mest av dessa ändringar (försäljningsvolymer och marknadsandel). Genomsnittliga försäljningspriser för de utvalda tillverkarna påverkades också, men i mer begränsad omfattning. De iakttagna tendenserna för dessa indikatorer förblir i stort sett oförändrade jämfört med resultaten i förordningen om preliminär tull, vilket framgår i nedanstående tabeller. Mot bakgrund av den begränsade förekomsten av garn i tillverkarnas urval, har de ekonomiska indikatorerna (lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och investeringar) inte påverkats av uteslutandet av garn från produktomfattningen. För öppenhetens skull visas nedan alla tabeller för skadeindikatorer som anges i avsnitt D.4 i förordningen om preliminär tull, även de som inte har ändrats.
(74)
Eftersom utvecklingen i tillverkningsvolymer för de utvalda tillverkarna, jämfört med talen i förordningen om preliminär tull, endast i mycket begränsad omfattning påverkades av uteslutandet av garn från produktomfattningen (en ökning på 1 % för 2008 och undersökningsperioden), bekräftas härmed slutsatsen i skäl 67 i förordningen om preliminär tull.
Tabell 6
Unionsindustrins tillverkning
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Enheter (ton)
488 335
503 711
498 739
310 257
Index
100
103
102
64
(75)
Talen för unionsindustrins produktionskapacitet har totalt minskat genom uteslutandet av garn, men det har inte haft någon effekt på tendensen och kapacitetsutnyttjandet. Slutsatserna i skäl 69 i förordningen om preliminär tull bekräftas således.
Tabell 7
Unionsindustrins produktionskapacitet
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
567 067
567 822
580 705
506 509
Index
100
100
102
89
Kapacitetsutnyttjande (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(76)
Eftersom de utvalda tillverkarnas lagerutveckling, jämfört med förordningen om preliminär tull, endast i mycket begränsad omfattning påverkades av uteslutandet av garn från produktomfattningen (en ökning på 1 % för 2007, 2008 och undersökningsperioden), bekräftas härmed slutsatsen i skäl 70 i förordningen om preliminär tull.
Tabell 8
Unionsindustrins lager
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Enheter (ton)
87 603
72 282
122 926
81 485
Index
100
83
140
93
(77)
Jämfört med försäljningsvolymerna som rapporterades i förordningen om preliminär tull var minskningen i försäljningsvolymen sedan 2006 1 % starkare under 2007 och 2008 och mindre uttalad, 3 %, under undersökningsperioden, men försäljningsvolymerna minskade ändå med 27 % under skadeundersökningsperioden och slutsatserna i skälen 71-72 bekräftas därmed.
Tabell 9
Unionsindustrins försäljningsvolym i EU
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
UP
Enheter (ton)
689 541
683 861
654 956
501 519
Index
100
99
95
73
(78)
Efter uteslutandet av garn från produktomfattningen har unionsindustrins marknadsandel i unionen minskat från 76,3 % till 71,9 % (jämfört med 75,1 % till 69,5 %). Slutsatserna i skäl 73 i förordningen om preliminär tull om unionsindustrins marknadsandel bekräftas därmed.
Tabell 10
Unionsindustrins marknadsandel i EU
Alla unionstillverkare
2006
2007
2008
UP
Marknadsandel i EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Index
100
95
92
94
(79)
När det gäller det genomsnittliga försäljningspriset ledde uteslutandet av garn från produktomfattningen till något lägre genomsnittliga försäljningspriser totalt sett. Utvecklingen är dock identisk med tendensen för försäljningspriser som rapporteras i förordningen om preliminär tull (endast 1 % högre för 2008 och undersökningsperioden) och slutsatserna i skäl 74 i den förordningen bekräftas därmed.
Tabell 11
Unionsindustrins försäljning i EU (genomsnittliga priser)
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Euro/ton
1 163
1 154
1 181
1 147
Index
100
99
102
99
(80)
Unionstillverkarnas sysselsättning har justerats för att tillverkningen av garn skulle undantas. Den relativt lilla minskningen i antal innebär att utvecklingen är oförändrad (endast 1 % högre för 2008 och undersökningsperioden), och därmed bekräftas slutsatserna i skäl 75 i förordningen om preliminär tull.
Tabell 12
Sysselsättning i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Antal anställda
4 050
3 851
3 676
3 275
Index
100
95
91
81
(81)
Unionstillverkarnas produktivitet har inte påverkats av undantagandet av garn och slutsatserna i skäl 76 i förordningen om preliminär tull kan därmed bekräftas.
Tabell 13
Unionsindustrins produktivitet
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Ton/anställd
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
(82)
Som redan har nämnts i skäl 73 har, på grund av den begränsade förekomsten av garn i urvalet av tillverkare, nedan angivna ekonomiska indikatorer inte påverkats av att garn uteslutits från produktomfattningen:
(83)
Arbetskraftskostnader uttryckt i genomsnittliga årslöner har inte påverkats av uteslutandet av garn från produktomfattningen och slutsatserna i skäl 77 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed.
Tabell 14
Arbetskraftskostnader i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Årslöner (euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
(84)
Lönsamhet och räntabilitet har inte påverkats av uteslutandet av garn från produktomfattningen och slutsatserna i skälen 78-81 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed.
Tabell 15
Lönsamhet och räntabilitet i unionsindustrin
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Nettovinst som andel av omsättningen
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Räntabilitet
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Unionsindustrins kassaflöde har inte påverkats av att garn uteslutits från produktomfattningen och slutsatsen i skäl 83 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed.
Tabell 16
Unionsindustrins kassaflöde
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Kassaflöde (euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(86)
Unionsindustrins investeringsnivå har inte påverkats av att garn uteslutits från produktomfattningen och slutsatsen i skäl 85 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed.
Tabell 17
Unionsindustrins investeringar
Utvalda tillverkare
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringar (euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
4.2 Synpunkter som inkommit efter meddelandet av de preliminära slutsatserna
(87)
En berörd part hävdade att kommissionen borde ha analyserat skadan (och även orsakssambandet) på en segmentspecifik basis, dvs. varje huvudprodukttyp för sig. Parten ansåg att huvudprodukttyperna var för olika sinsemellan för att analyseras som en helhet.
(88)
Först bör erinras om att slutsatser om dumpning och skada endast kan dras för den berörda produkten och den likadana produkten som en helhet. Om det finns klagomål om definitionen av den berörda produkten, bör dessa analyseras i det sammanhanget och de får inte leda till separata skadeanalyser beroende på de olika produkttyper som ingår i undersökningen. Som angavs i skälen 13-23 har produktomfattningen i den här undersökningen, genom uteslutandet av garn, ändrats i undersökningens slutgiltiga skede. Slutsatser om dumpning och skada kan endast dras utifrån den nydefinierade berörda produkten och den likadana produkten som en helhet. Av dessa skäl kan ovanstående begäran inte godtas.
(89)
Samma berörda part hävdade att uppgifterna som lades fram för unionsindustrin inte var enhetliga. Framförallt framfördes att kommission gjorde fel i att ibland hämta uppgifter från hela unionsindustrin och vid andra tillfällen endast använda de kontrollerade uppgifterna från de utvalda tillverkarna.
(90)
När det gäller detta påstående ska först noteras att urval är ett förfarande som uttryckligen föreskrivs i artikel 17 i grundförordningen, för att hantera fall då det inte är möjligt att i detalj undersöka vissa grupper av ekonomiska aktörer. Urvalet av unionstillverkare ansågs som representativt för hela unionsindustrin och inga välunderbyggda påståenden om motsatsen har lämnats in av berörda parter. Som redan har nämnts i skäl 66 i förordningen om preliminär tull, fastställdes alla skadeindikatorer, utom de som gällde försäljningsvolym och marknadsandel, utifrån den information som inhämtades och kontrollerades på plats hos de utvalda unionstillverkarna. Försäljningsvolymen för unionsindustrin omfattade alla unionstillverkare, vilket var en förutsättning för beräkningen av förbrukningen i unionen, och såväl försäljningsvolymen som förbrukningen i unionen krävdes i sin tur för att fastställa unionsindustrins marknadsandel.
(91)
En annan berörd part hävdade att importer från Kina från tillverkare som är närstående de utvalda unionstillverkarna, som angavs i skäl 58 i förordningen om preliminär tull, borde ha adderats till de berörda tillverkarnas försäljning.
(92)
Eftersom produkterna i fråga endast säljs vidare av de berörda unionstillverkarna skulle tillägget av denna import till deras försäljningsvolym ha snedvridit bilden och anses därför inte motiverad. Som angavs i skälen 62 och 63 är volymen för denna import begränsad. I samma skäl angavs också att marknadsandelarna endast i minimal utsträckning skulle påverkas utan att utvecklingen för tillhörande skadeindikatorer ändrades.
(93)
En berörd part nämnde att kommissionen inte hade förklarat varför försäljningen för företagsinternt bruk hade inkluderats i unionsindustrins försäljning. Parten hävdade att kommissionen borde ha analyserat marknaden för företagsintern användning oberoende av den fria marknaden.
(94)
Mot bakgrund av detta är det viktigt att understryka att försäljningen för företagsinternt bruk ingick i unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandelsanalys eftersom det framgick att denna försäljning inte konkurrerade med importen. Undersökningen visade att de kvantiteter som användes för företagsinternt bruk av de berörda unionsföretagen i princip skulle ha kunnat ersättas av inköpt glasfiber, dvs. om omständigheterna på marknaden eller ekonomiska överväganden skulle medföra en sådan förändring. De har därför inkluderats i analysen av unionsmarknaden. Om försäljningen för företagsinternt bruk skulle undantas från analysen skulle utvecklingen i försäljning inte uppvisa några väsentliga skillnader.
(95)
Unionsindustrin ifrågasatte de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen för unionsindustrin, vilka sammanfattades i tabell 10 i förordningen om preliminär tull. Unionsindustrin misstänkte att det förelåg ett beräkningsfel och hävdade att minskningen i försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden var betydligt större än rapporterade 2 %. På grund av detta påstående granskades beräkningen av det genomsnittliga försäljningspriset i unionen för de utvalda unionstillverkarna. Beräkningen grundades på kontrollerade försäljningspriser och befanns vara korrekt. Med hänsyn till uteslutandet av garn från produktomfattningen blev det dock nödvändigt att räkna om de genomsnittliga försäljningspriserna och utesluta garn, och de ändrade försäljningspriserna anges i tabell 11.
(96)
Två av de utvalda tillverkarna ifrågasatte en del av de justeringar som gjordes på deras inlämnade lönsamhet. De ifrågasatta justeringarna gällde överföringar inom företaget, ändringar i räkenskaperna och vissa ovanliga element som kommissionen ansåg snedvred lönsamheten i onödan. Justeringarna ifrågasattes eftersom de berörda tillverkarna ansåg att viktiga kostnader därmed inte syntes, även om de hade förekommit och i vissa fall till och med kunde kopplas till den dumpade importen. Justeringarna av de två företagens lönsamhet granskades igen och befanns åter vara motiverade. Följaktligen avvisades detta påstående.
(97)
Eftersom det inte inkommit några andra krav eller synpunkter, och med de ändringar som anges i skälen 55-80, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 66-86 i förordningen om preliminär tull.
5. Slutsats om skada
(98)
Eftersom inga andra krav eller synpunkter inkommit, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 87-89 i förordningen om preliminär tull.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den dumpade importen
(99)
Vissa parter upprepade påståendet att det inte fanns något orsakssamband mellan den skada unionsindustrin vållats och den berörda importen, med tanke på volymen och priserna på import från Kina. Framförallt hävdades att det genomsnittliga importpriset för denna import varit i stort sett oförändrat under skadeundersökningsperioden och att unionsindustrin hade klarat att bibehålla lönsamhet på en nivå nära det nämnda lönsamhetsmålet under åren 2007 och 2008, när den största ökningen av kinesisk import skedde.
(100)
Ett svar på dessa påståenden fanns redan i skälen 94 och 95 i förordningen om preliminär tull, vilka härmed bekräftas. Som redan har påpekats i skäl 107 i förordningen om preliminär tull kan man inte, enbart på grundval av utvecklingen av ett begränsat antal skadeindikatorer som studeras under en begränsad del av skadeundersökningsperioden, dra slutsatsen att orsakssambandet bryts. Tvärtom är det hela utvecklingen av alla skadeindikatorer över hela skadeundersökningsperioden som ska bedömas. Den preliminära analysen har redan visat att import av den berörda produkten orsakat prissänkningar på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden och i hög grad underskridit unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden. Unionsindustrin har därför inte kunnat nå de nödvändiga lönsamhetsnivåerna, inte ens under perioder med relativt stor efterfrågan, som under 2007 och 2008. Importen från Kina har dessutom hela tiden vunnit marknadsandelar, som mest under 2007 då unionsmarknaden för glasfiber ökade avsevärt. Denna aggressiva strategi för att vinna marknadsandelar genom att ständigt sälja till priser som underskrider unionsindustrins priser hade, på grund av den relativt höga förbrukningen i unionen som mildrade effekterna av den skadliga dumpningen, inte lett till allvarlig snedvridning av unionsindustrins lönsamhet före undersökningsperioden. Utvecklingen under undersökningsperioden bekräftar dock att så snart som marknadsförhållandena försämrades visade sig den väsentlig skada som den dumpade importen orsakade med all kraft. Invändningarna i skäl 99 avvisas därför.
2. Verkningar av andra faktorer
(101)
Då garn uteslutits från produktomfattningen blev det nödvändigt att ändra importuppgifterna enligt följande:
Tabell 18
Import från andra länder
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Volym (i ton)
34 945
28 834
35 396
24 980
Marknadsandel (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turkiet
Volym (i ton)
28 946
24 928
20 511
18 523
Marknadsandel (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 088
1 151
1 202
1 074
Förenta staterna
Volym (i ton)
16 757
15 821
12 145
8 726
Marknadsandel (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Volym (i ton)
9 541
25 569
35 118
12 601
Marknadsandel (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Volym (i ton)
9 043
9 919
8 791
6 996
Marknadsandel (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
928
925
928
854
Indien
Volym (i ton)
4 363
11 227
3 741
5 353
Marknadsandel (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 304
1 228
1 292
1 230
Sydkorea
Volym (i ton)
6 277
4 845
13 918
5 112
Marknadsandel (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 037
1 109
886
999
Japan
Volym (i ton)
21 142
9 498
9 949
3 710
Marknadsandel (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Volym (i ton)
1 017
2 977
1 803
1 763
Marknadsandel (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
364
729
977
1 033
Kanada
Volym (i ton)
3 930
3 096
2 123
2 029
Marknadsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 047
1 664
1 711
1 919
Övriga länder
Volym (i ton)
6 787
12 923
6 899
7 092
Marknadsandel (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Genomsnittligt pris/ton (i euro)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Förutom importvolymerna från Förenta staterna och Taiwan, som gick ner med ca 35 % (under undersökningsperioden) jämfört med volymerna som rapporterades i tabell 17 i förordningen om preliminär tull, verkar import från andra länder ha påverkats i mycket måttlig grad av uteslutandet av garn.
(103)
Flera berörda parter upprepade påståendet att det var den ekonomiska krisen mer än den dumpade importen som hade orsakat skada för unionsindustrin - eller eventuellt att den ekonomiska krisen var huvudorsaken till skadan medan importen från Kina på sin höjd var en sekundär bidragande faktor. Härvid hävdades att det fanns ett samband mellan förbrukning och lönsamhet och att lönsamheten endast försämrades när efterfrågan minskade kraftigt. På samma gång hävdades att det inte fanns något samband mellan marknadsandelar i unionen, försäljningspriser och lönsamhet för unionsindustrin å ena sidan, och marknadsandelar i unionen och försäljningspriser på kinesisk import å den andra. Det hävdades också att kommissionen inte skulle ha bedömt de skadliga effekterna av nedgången i unionens förbrukning på rätt sätt och därmed agerat i strid mot artikel 3.7 i grundförordningen.
(104)
Den första delen av ovanstående påstående har behandlats uttömmande i skälen 99-102 i förordningen om preliminär tull. Den ekonomiska krisens effekter på skadan har undersökts och det medges i skäl 101 i förordningen om preliminär tull att den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan hade negativ effekt på unionsindustrins situation och att den på så sätt bidrog till skadan som unionsindustrin led. Detta minskar dock inte de skadliga effekterna av lågt prissatt och dumpad import från Kina på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. Med andra ord förvärrade den ekonomiska krisen skadan för unionsindustrin under undersökningsperioden, men det är import från Kina som faktiskt har orsakat skadan som bedöms som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.
3. Slutsats om orsakssamband
(105)
Inga av de berörda parternas argument visade att inverkan av andra faktorer än dumpad import från Kina är av sådan art att den kan upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den konstaterade skadan. Mot denna bakgrund och eftersom det inte har inkommit ytterligare synpunkter som inte redan har behandlats, dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
(106)
Slutsatserna om orsakssamband i förordningen om preliminär tull, som sammanfattades i skälen 117-119 i denna, bekräftas härmed.
G. UNIONENS INTRESSE
(107)
Mot bakgrund av parternas synpunkter utförde kommissionen en fördjupad analys av alla argument som var relevanta för unionsintresset.
1. Unionsindustrins intresse
(108)
De klagande upprepade att införandet av antidumpningsåtgärder var viktigt för att unionsindustrin ska förbli livskraftig och fungera i framtiden, eftersom prisnedgången som orsakades av den dumpade importen från Kina fick allvarliga effekter på unionsindustrins försäljning, lönsamhet och investeringsförmåga. Eftersom det inte har inkommit några ytterligare specifika synpunkter på detta bekräftas härmed skälen 122-126 i förordningen om preliminär tull.
2. Oberoende unionsimportörers intresse
(109)
Eftersom det inte har inkommit några specifika synpunkter på detta bekräftas härmed skälen 127 och 128 i förordningen om preliminär tull.
3. Användarnas intresse
(110)
Efter införandet av provisoriska åtgärder, gav sig ett antal användare och användarorganisationer till känna, som inte hade framträtt i det preliminära skedet, och lämnade synpunkter.
(111)
Många användare upprepade allmänna synpunkter på en del av frågorna som redan hade analyserats i förordningen om preliminär tull, utan att ge någon ny information om detta eller några ytterligare bevis som understödde kraven. I en del andra frågor inkom dock ny information som sedan analyserades.
(112)
Flera berörda parter hävdade att samarbetet från användarna inte var representativt för sektorns komplexa natur och att de flesta användare var små eller medelstora företag vars situation och åsikter hade negligerats i analysen av unionens intresse.
(113)
Härvid ska det först framhållas att tretton användare lämnade in svar på frågeformuläret och många andra dessutom lämnade synpunkter. Flera organisationer som företräder användare lämnade synpunkter. Många av dessa berörda parter gav också uttryck för sina åsikter i en utfrågning. Efter en justering av antalet med hänsyn till uteslutandet av garn från produktomfattningen stod de samarbetsvilliga användarna för ca 24 % av importen av den berörda produkten. Den samarbetsnivån anses som representativ.
(114)
Det medges dock att de flesta användare som fyllde i frågeformulär för användare var ganska stora företag. Kommissionen är i detta avseende beroende av det samarbete som slutligen skedde. Det anses dock att genom samarbetet med åtskilliga organisationer (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) framfördes och beaktades även små och medelstora företags åsikter.
(115)
Ett antal användare och en organisation ifrågasatte kommissionens bedömning i fråga om antalet personer som är sysselsatta inom industrin som använder sig av glasfiber, i skäl 130 i förordningen om preliminär tull. Härvid ska noteras att i skäl 130 i förordningen om preliminär tull uppskattade kommissionen det totala antalet personer som arbetar i senare led i produktionskedjan i unionsindustrin i företag som använder glasfiberprodukter, däribland tillverkare av produkter i senare led i förädlingskedjan, till ca 50 000-75 000 sysselsatta. Ovanstående berörda parter hävdade att detta antal kunde vara 200 000-250 000 personer, och de ombads att ge belägg för sin uppskattning. Även om en organisation, European Boating Industry, lämnade ett visst underlag för båttillverkningsindustrin, inkom inga avgörande belägg som kunde knyta dessa uppgifter om sysselsättning till den berörda produkten eller den likadana produkten.
(116)
Det skulle allvarligt skada trovärdigheten i analysen av unionens intresse, om glasfiberanvändarnas intresse fastställdes på så allmänna uppgifter, vilket innefattar det totala antalet personer som är anställda i alla senare led i produktionskedjan i unionsindustrin, däribland enheter av multinationella företag som inte har någon som helst koppling till glasfiberprodukter.
(117)
Det bör också erinras om att kommissionen, som nämndes i skäl 130 i förordningen om preliminär tull, också uppskattade antalet anställda vid enheter av företag som använder glasfiber och som använde kinesisk glasfiber under undersökningsperioden till ca 27 000 personer. Denna uppskattning grundades på detaljerade uppgifter som användarna lämnade i sina frågeformulär om sysselsättningen inom unionen i dessa enheter. Uppskattningarna gjordes genom att antalen adderades och sedan extrapolerades till den kinesiska importen av den berörda produkten under undersökningsperioden. Extrapoleringen gjordes utifrån de samarbetsvilliga användarnas andel av den totala kinesiska importen av den berörda produkten under undersökningsperioden.
(118)
Slutligen ska också noteras att efter uteslutandet av garn från produktomfattningen blev det tvunget att göra om ovanstående uppskattning. Detta gav en uppskattad sysselsättning på ca 22 000 personer.
3.1 Tullkostnadernas påverkan på användarnas lönsamhet
(119)
Många användare hävdade att kommissionen i skälen 132-136 i förordningen om preliminär tull hade underskattat den preliminära antidumpningstullens påverkan på lönsamheten och därmed livskraften för den europeiska användarindustrin. De hävdade att den faktiska påverkan var mycket högre och att nivån på den preliminära tullen hotade existensen för många av dessa företag i unionen.
(120)
I detta avseende är det viktigt att notera att den ekonomiska bedömningen som gjordes i förordningen om preliminär tull grundades på de ekonomiska uppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnade in. Detta var de enda kontrollerbara uppgifter som fanns att tillgå i detta avseende. Även om denna bedömning kritiserades av ett stort antal användare, var det bara en av dem som lämnade in ytterligare information som kunde användas för att göra analysen mer exakt. Parten i fråga är garnanvändare och därför beaktades inte detta bidrag i analysen av kostnadseffekt.
(121)
Ytterligare påstående lämnades om att påverkan på små och medelstora användare var större än vad som sades. Få konkreta bevis har dock lämnats till stöd för detta eftersom inga sådana användare har samarbetat fullt ut. De samarbetsvilliga användarna innefattar en del multinationella företag på vilka effekten av tullarna antagligen är mer begränsad. För att kunna utesluta denna snedvridande effekt i den slutgiltiga beräkningen fastställde kommissionen den genomsnittliga kostnadseffekten endast för den enhet som använder glasfiber bland de samarbetsvilliga användarna, i stället för hela företag - se skäl 123.
(122)
Efter uteslutandet av garn från produktomfattningen blev det nödvändigt att ändra den bedömning som gjordes i preliminära skedet, genom att företag som använder garn togs bort från analysen. Dessutom krävdes ytterligare ändringar i bedömningen med hänsyn till de tullnivåer som skulle tillämpas (se skäl 139).
(123)
Med hänsyn till ovanstående ändringar blir den beräknade effekten av tullen för användarindustrin i genomsnitt endast ca 0,5-2,3 procentenheter på förtjänsten för enheter som använder glasfiber. Denna effekt blir alltså mindre än vad som förväntades i det preliminära skedet, om den alls blir betydande, eftersom det är osannolikt att en liten kostnadsökning som den som eventuellt orsakas av de angivna tullsatserna inte kan föras över helt eller åtminstone delvis.
(124)
Vad gäller möjligheten att överföra kostnadsökningar har den klagande lämnat in information om utvecklingen av inköpspriset på harts som är en annan viktig kostnad för användare och som ibland till och med står för största delen av inköpspriset för sammansatta slutprodukter. Enligt dessa uppgifter skulle försäljningspriset för glasfiber (inköpspriset för användare) mycket länge ha varit stabilt, medan inköpspriset för harts skulle ha fördubblats under samma period. Prisökningen på harts skulle åter ha varit stor sedan slutet av 2009. Trots dessa mycket betydande prisökningar har användarna fortsatt att köpa denna viktiga råvara och sålt sina slutprodukter, och förblivit konkurrenskraftiga. Det är därför troligt att de har lyckats föra över åtminstone en del av det höjda inköpspriset på sina kunder. Om en sådan mycket betydande ökning av inköpspriset (delvis) kan överföras till kunderna, finns det ingen anledning varför det så inte skulle vara fallet med en antidumpningstull på glasfiber på nivån för undanröjande av skada.
(125)
Några parter hävdade att vissa användare som omfattar globala grupper har flyttat eller kommer att flytta tillverkningen utanför unionen, vilket skulle leda till förlust av arbetstillfällen hos unionsanvändarna. Dessutom kan det också påverka användarnas kunder, liksom platstillverkare som också levererar material till glasfiberanvändare som tillverkar kompositmaterial. Detta är dock alltid en möjlig konsekvens när tullar införs på mellanliggande produkter och inte bara för glasfiber. Användare i senare led kan också ansöka om skydd inom ramen för antidumpningsförfaranden, så som redan har gjorts för glasfibervävnader. Alla sådana effekter skulle nu verka mycket begränsade på grund av den tullnivå som ska tillämpas (se skäl 139).
(126)
Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen dras att ingen av de samarbetsvilliga användare i undersökningen som lämnade in ekonomiska uppgifter som kunde undersökas av kommissionen skulle riskera sin överlevnad till följd av den kostnadsökning som orsakas av den föreslagna åtgärden.
3.2 Försörjningstrygghet
(127)
Flera användare upprepade påståendet att försörjningstryggheten på unionsmarknaden var i fara och att antidumpningsåtgärder ytterligare förvärrade situationen. De understödde sitt påstående med en del belägg och pekade på unionsindustrins oförmåga att trygga försörjningen av glasfiber till användarindustrin i begärda volymer och till önskade priser. Kommissionens uttalande att unionens vilande kapacitet är tillräckligt stor för att ersätta importen från Kina, ansågs förenklat och omotiverat.
(128)
Frågan analyserades ytterligare. Ny information om tillverkningsvolymer, kapacitetsutnyttjande och efterfrågan erhölls från den klagande. När den informationen analyserats bekräftades att det hade förekommit flaskhalsar i utbudet för vissa produkter som tillverkas av unionsindustrin under första halvåret 2010, beroende på den lagerbrist som uppstod när marknaden återhämtade sig efter den ekonomiska krisen. Under tiden, och i linje med förväntningen i detta avseende som avspeglades i förordningen om preliminär tull (skälen 145-149), verkar den ökande efterfrågan har stabiliserats och belägg framfördes på att EU-leverantörerna hade ökat sin direkt tillgängliga tillverkning avsevärt under 2010. Ytterligare ökningar i unionsindustrins produktionskapacitet tillkännagavs också på kort och medellång sikt. Dessutom lämnades också bevis på betydande ökningar i produktionskapaciteten i flera andra tillverkarländer utanför unionen.
(129)
De uppdaterade uppgifterna om produktionen och produktionskapaciteten för garn var mindre uppmuntrande och en oberoende marknadsundersökning pekade också på en klart mindre gynnsam försörjningssituation för garn. Eftersom garn uteslöts från produktomfattningen är frågan inte längre relevant.
(130)
Flera användare menade också att några unionstillverkare, omedelbart innan offentliggörandet av förordningen om preliminär tull, hade höjt priset på vissa produkter avsevärt och hade gjort till praxis att begära högre priser när användarna begärde ytterligare kvantiteter. Det påstods också att en del unionstillverkare endast var villiga att underteckna korttidsavtal (under 1 år) tvärt emot tidigare praxis. Vissa belägg framlades på detta, vilket användarna såg som ett tecken på att unionsindustrin inte skulle klara att till rimliga priser leverera de kvantiteter som marknaden begärde.
(131)
I detta avseende bör det noteras att efter införandet av antidumpningsåtgärder kan en viss prisökning på unionsmarknaden förväntas. Det är därför inte ovanligt att man också kan iaktta en viss prisökning från unionstillverkarna. När det gäller korttidsavtal är det en fråga mellan köpare och säljare och det är inte nödvändigtvis kopplat till en tillfällig brist i utbudet utan kan förklaras med många andra faktorer som påverkar marknaden. Som redan har nämnts i skäl 128 verkar situationen för glasfiberutbudet att ha normaliserats under år 2010. Påståendena avvisades därför.
4. Slutsats om unionens intresse
(132)
På grundval av ovanstående bekräftas härmed slutsatserna i skälen 150-151 i förordningen om preliminär tull och det har slutgiltigt avgjorts att sammantaget finns det inte några tvingande skäl som talar emot införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import av den berörda produkten med ursprung i Kina.
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(133)
Den klagande hävdade att lönsamhetsmålet på 5 %, som fastställdes i det preliminära skedet, var alltför lågt och upprepade åsikten att en nivå mellan 12 och 15 % skulle vara mer motiverat, med tanke på att glasfiberindustrin är ytterst kapitalintensiv. Den klagande hävdade att en sådan mycket högre lönsamhetsnivå var nödvändig för att generera en sund avkastning på kapitalet och ge möjlighet till nya investeringar. Ovanstående krav underbyggdes dock inte på ett övertygande sätt och slutsatsen dras därför att den lönsamhetsmarginal på 5 % som fastställdes i det preliminära skedet ska bibehållas.
(134)
När det gäller fastställande av nivån för undanröjande av skada, som angavs i skäl 71, tillämpades de ändrade metoder som påverkade beräkningen av prisunderskridande - dvs. i) uteslutandet av garn, ii) grupperingen av produkttyper och iii) justering för kostnader efter importen - även i beräkningen av nivån för undanröjande av skada.
(135)
För att utesluta garn och beakta särdragen för varje produktgrupp (roving, huggna fiberknippen och mattor) i skadeanalysen använde kommissionen detaljerad finansiell information som sändes in separat för varje produkttyp från de utvalda unionstillverkarna. Här användes separata finansiella uppgifter för de huvudsakliga produktgrupperna (roving, huggna fiberknippen och mattor) i stället för övergripande uppgifter som användes vid de preliminära beräkningarna där garn ingick (se skäl 155 i förordningen om preliminär tull). Denna beräkning återspeglar marknadssituationen bättre och tar i möjligaste mån hänsyn till den ändrade produktomfattningen och de huvudsakliga produkttypernas egenskaper.
(136)
Ovanstående ändringar ledde till en avsevärd förändring av de preliminära nivåerna för undanröjande av skada.
2. Slutgiltiga åtgärder
(137)
Mot denna bakgrund bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen införas i fråga om import av den berörda produkten.
(138)
Eftersom nivåerna för undanröjande av skada nu är lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av nivån för undanröjande av skada.
(139)
På grundval av ovanstående är tullsatsen följande, uttryckt som andel av priset CIF vid unionens gräns, före tull:
Exporterande tillverkare
Föreslagen antidumpningstull (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Övriga företag
13,8
(140)
Den individuella antidumpningstullen för företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i den nu aktuella undersökningen. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det berörda företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet, vilka tillverkats av det företag som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av denna tullsats utan kommer att omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(141)
Eventuella ansökningar om tillämpning av denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av referensen till det företag som omfattas av en individuell tullsats.
(142)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den landsomfattande tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
3. Slutgiltigt uttag av preliminär tull
(145)
Med hänsyn till storleken på den dumpningsmarginal som fastställts och med tanke på omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt på en nivå som motsvarar beloppet för den slutgiltiga antidumpningstull som införs. Eftersom garn uteslöts från produktomfattningen (se skälen 13-24), ska de belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts på import av garn frisläppas. Eftersom de slutgiltiga tullsatserna är lägre än de preliminära tullsatserna, bör de belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts utöver beloppen för den slutgiltiga antidumpningstullen frisläppas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 och ex 7019 31 00 (Taricnummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 och 7019310099) med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för produkten som beskrivs i punkt 1 och tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Antidumpningstull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Övriga företag
13,8
A999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 812/2010 på import av garn av glasfiberfilament, utom garn som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 19 10 (Taricnummer 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 och 7019191079) med ursprung i Folkrepubliken Kina, ska frisläppas.
2. Belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 812/2010 på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 och ex 7019 31 00 (Taricnummer 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 och 7019310099) med ursprung i Folkrepubliken Kina, ska slutgiltigt tas ut. Belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna ska frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2011.