NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(2)
Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení.
(3)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
2. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení.
(8)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko
-
DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polsko
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation
-
skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
(c)
Výrobci v Indonésii
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky.
(13)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(14)
Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(15)
Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(18)
U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku.
(20)
U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR.
(21)
Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu.
(22)
Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu.
(23)
Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu.
(24)
Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran.
(25)
Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími.
(26)
Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu.
(27)
Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky.
(28)
Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(30)
Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly.
(32)
Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(37)
Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii.
(38)
Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(39)
Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké.
(40)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu.
(41)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi.
(43)
Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu.
(44)
Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu.
(45)
Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(46)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(47)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(49)
Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(50)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(51)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(52)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení.
(53)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(54)
Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky.
(55)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(56)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.
2. Spotřeba v Unii
(57)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
367 476
388 567
323 638
266 178
Index
100
105
88
72
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(58)
Spotřeba se v letech 2006-2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007-2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %.
(59)
Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší.
3. Dovoz z dotčené země do Unie
a) Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
26 565
42 750
34 595
17 434
Index
100
161
130
66
Zdroj: Eurostat
(61)
Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006-2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu.
(62)
V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.
Tabulka 3
Podíl dovozu z ČLR na trhu
2006
2007
2008
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Index
100
153
148
91
Na základě údajů z Eurostatu se zdá, že čínská dovozní cena se v posuzovaném období celkově o 10 % zvýšila.
Tabulka 4
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Index
100
99
141
110
Zdroj: Eurostat
(63)
Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu.
(64)
V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně.
(65)
V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto.
b) Cenové podbízení
(66)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF.
(67)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření.
b) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2006
2007
2008
OŠ
Výroba (v tunách)
378 961
371 564
358 794
304 028
Index
100
98
95
80
Kapacita (v tunách)
442 000
442 000
396 200
396 200
Index
100
100
90
90
Využití kapacity
86 %
84 %
91 %
77 %
Index
100
98
106
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(69)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %.
(70)
Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření.
c) Objem prodeje a podíl na trhu
(71)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 6
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
254 707
274 211
241 867
215 469
Index
100
108
95
85
Podíl na trhu
74 %
75 %
80 %
86 %
Index
100
107
107
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(72)
Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření.
d) Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie a výrobní náklady
(73)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.
Tabulka 7a
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Index
100
105
128
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(74)
Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady.
(75)
Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7b
2006
2007
2008
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Index
100
98
114
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník
e) Zásoby
(76)
Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 8
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby (v tunách)
51 650
31 019
48 732
16 611
Index
100
60
94
32
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 9
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Produktivita (v jednotkách na FTE)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(77)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %.
g) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 10
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Rok/rok
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Rok/rok
41 253
-18 480
-40 529
Investice (v tis. EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Návratnost investic
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Rok/rok
+7 %
+1 %
-23 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše.
(79)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(80)
Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %.
h) Růst
(81)
Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(83)
Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily.
(84)
Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic.
(85)
I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly -18 % obratu.
(86)
Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(87)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření.
(89)
Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (-28 %).
(90)
Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(91)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem.
(92)
Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření.
(93)
Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až -18 % obratu.
(94)
Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření.
(95)
Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
(96)
Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí.
a) Vývoj poptávky na trhu Unie a hospodářská krize
(97)
Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen.
(98)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi.
(99)
Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření.
(100)
Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
b) Výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(101)
Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo.
(102)
V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
c) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(103)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.
Tabulka 11
2006
2007
2008
OŠ
Export (v tunách)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(104)
Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu.
d) Dovoz z jiných třetích zemí
(105)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:
Tabulka 12
Ostatní třetí země
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Podíl na trhu
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Cena (v EUR za tunu)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Zdroj: Eurostat
(106)
S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad.
(107)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(108)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(113)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie.
(114)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(115)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(116)
V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU.
(117)
Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený.
(118)
Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele.
(119)
Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena.
(120)
Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem.
(121)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(126)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům.
(127)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(129)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(130)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(131)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(132)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Všechny ostatní společnosti
65,6 %
65,2 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(133)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Všechny ostatní společnosti
65,2
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1035/2010
av den 15 november 2010
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 4 januari 2010 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av melamin med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) av Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine BV och Zakłady Azotowe Puławy (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens tillverkning av melamin.
(2)
Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
(3)
Den 17 februari 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till unionen av melamin med ursprung i Kina.
2. Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som den visste berördes samt företrädarna för Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(5)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande producenter i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2009-31 december 2009), i enlighet med vad som anges i tillkännagivandet om inledande.
(6)
Sju svar inkom till följd av stickprovet från exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina. Två företag förklarade emellertid redan i ett tidigt skede att de inte var villiga att samarbeta ytterligare i undersökningen. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras.
(7)
För att de exporterande tillverkarna i Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörda, till de kinesiska myndigheterna och till övriga kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. Tre exporterande grupper av tillverkare och en enskild exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. En ytterligare exporterande grupp av tillverkare ansökte endast om individuell behandling.
(8)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från fem exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet enligt tillkännagivandet om inledande, och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, nämligen Indonesien. Svar på frågeformuläret mottogs även från tre EU-tillverkare, och sju användare samarbetade genom att inlämna svar på frågeformuläret. Inga av importörerna försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen.
(9)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:
a)
EU-tillverkare
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Österrike.
-
DSM Melamine BV (ni OCI Melamine BV), Nederländerna.
-
Zakłady Azotowe Puławy (Polen).
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd och M&A Chemicals Corporation.
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd.
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd.
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd.
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd och Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för den exporterande tillverkare som endast ansökte om individuell behandling och de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Indonesien i egenskap av jämförbart land.
c)
Tillverkare i Indonesien
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Undersökningsperiod
(11)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(12)
Den berörda produkten är melamin, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2933 61 00, med ursprung i Kina.
(13)
Melamin är ett vitt kristalliskt pulver som utvinns från urea. Melamin används huvudsakligen i laminat, pressmassa, träbaserade paneler och bestrykningsharts.
2. Likadan produkt
(14)
Undersökningen har visat att melamin som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, melamin som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och melamin som importeras till unionen från Kina samt tillverkas och säljs i Indonesien, som användes som jämförbart land, i huvudsak har samma grundläggande slutanvändningsområde.
(15)
De anses därför preliminärt som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(16)
Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i sammanfattning följande:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
-
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.
-
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(17)
Tre grupper av exporterande tillverkare och en exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status och besvarade ansökningsformuläret inom den angivna tidsfristen.
(18)
För alla dessa samarbetsvilliga företag i Kina inhämtade kommissionen alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen alla uppgifter som de hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.
(19)
Samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare och grupper av exporterande tillverkare i Kina befanns inte uppfylla kraven för att beviljas marknadsekonomisk status. Alla företag belägna i Kina som tillverkar eller saluför melamin uppmanades att ansöka om marknadsekonomisk status. Om ett företag i gruppen får avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status får hela gruppen avslag.
(20)
För de grupper som framställer urea av naturgas för att tillverka melamin grundades avslaget på att kostnaderna för den största insatsvaran, naturgas, inte i stort sett återspeglade marknadsvärdena i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen. I undersökningen för marknadsekonomisk status fastställdes det att detta berodde på statlig inblandning på naturgasmarknaden i Kina.
(21)
Naturgasmarknaden i Kina domineras av tre statligt ägda företag. Företag som framställer urea, som de därefter använder för att tillverka melamin, drar fördel av ett lågt pris som satts av staten för framställningen av urea. Ett företag som framställer urea, som är ett viktigt gödningsmedel för den kinesiska jordbruks- och livsmedelsindustrin, betalar ett betydligt lägre pris för sin gas jämfört med företag som behöver gas för andra industriändamål. Förutom denna dubbla prismekanism snedvrids priset på naturgas för industriändamål i sig genom statligt inflytande och är betydligt lägre än världsmarknadspriset på gas.
(22)
Det låga gaspriset gör att dessa tillverkare kan tillverka melamin till onaturligt sänkta priser genom att dra fördel av det snedvridet låga priset på naturgas. Eftersom naturgas utgör en stor del av kostnaden för urea (cirka 80 %) och utgör 50-60 % av kostnaden för att tillverka melamin, kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som framställer urea av naturgas.
(23)
Vissa företag framställer inte urea själva, utan köper det från icke-närstående leverantörer. Ureamarknaden snedvrids emellertid också av tre huvudsakliga typer av statligt inflytande. För det första fanns det stränga importkvoter för urea och exportskatter på 110 % under högsäsong och 10 % under lågsäsong under undersökningsperioden. För det andra har den kinesiska staten undantagit den inhemska försäljningen av urea från mervärdesskatt sedan den 1 juli 2005. För det tredje är den kinesiska staten direkt involverad i marknaden genom det statliga gödningsmedelssystemet, som gäller sedan 2004, varigenom staten köper urea direkt från tillverkarna för att ha en strategisk reserv. Staten kan även frigöra ureamängder på den inhemska marknaden. Företag som framställer urea drar även fördel av förmånliga eltaxor, förmånliga taxor för järnvägsfrakt och, såsom nämns ovan, förmånliga naturgaspriser.
(24)
I kombination med de förmånliga villkoren vid inhemsk försäljning leder exportbegränsningarna till att exportmängderna av urea minskas, vilket i sin tur leder till att leveranserna avleds till den inhemska marknaden och skapar ett pristryck nedåt på det inhemska priset. Detta låga inhemska pris är en direkt följd av den statliga inblandningen i ureamarknaden i Kina. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt för de företag i Kina som inte framställer urea själva, men som köper det från tredje parter.
(25)
Förutom den allmänna situation som beskrivs ovan uppfyllde en grupp av företag inte de andra kraven i kriterium 1 eftersom förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen i gruppen är majoritetsägda av staten. Denna grupp är följaktligen föremål för betydande statligt inflytande när det gäller viktiga affärsbeslut.
(26)
Två företag uppfyllde varken kriterium 2 eller 3. Ett av dem kunde inte uppvisa en komplett uppsättning räkenskaper och fick disponera kontorsutrymme som tillhörde ett offentligt organ utan kostnad. Det andra företaget förde inte sina räkenskaper i enlighet med internationella redovisningsnormer och kunde inte visa att ett uppköp av ett statligt ägt företag hade skett till marknadsvärde.
(27)
Ett företag kunde inte visa att det uppfyllde kriterium 3, eftersom det inte betalade ränta på en skuld gällande försäljning av sina aktier från privatiseringen. Närmare bestämt fick en aktieägare i början av privatiseringsprocessen låna tillbaka det kapital som aktieägaren hade investerat. Vid den efterföljande överföringen av aktierna användes skuldförbindelsen som betalningsmedel. Först efter tio år återbetalades lånet av den då privata ägaren av dessa aktier, utan att någon ränta någonsin togs ut eller betalades på beloppet.
(28)
Ett företag fick avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status eftersom dess närstående försäljningsföretag, som även det hanterade den berörda produkten, inte fyllde i ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status.
(29)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta.
(30)
Flera skriftliga synpunkter inkom och en utfrågning hölls med några av de exporterande tillverkarna. De exporterande tillverkarna hävdade att cirka 70 % av ureat i Kina huvudsakligen framställs genom användning av kol som den främsta insatsvaran, och att endast omkring 30 % framställs av naturgas. Eftersom det även finns statlig inblandning på ureamarknaden, såsom anges i skälen 23 och 24, ändrar inte detta slutsatsen att tillverkningskostnaderna för melamin snedvrids betydligt. Argumentet avvisas således.
(31)
Andra argument som framfördes i de skriftliga synpunkterna och under den utfrågning som hölls efter meddelandet av undersökningsresultaten ändrade inte förslaget att avslå ansökan om marknadsekonomisk status för alla företag som hade lämnat in en sådan ansökan.
(32)
Det framgår av ovanstående att inget av de samarbetsvilliga företag i Kina som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med den rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.
2. Individuell behandling
(33)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska i förekommande fall en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen.
(34)
Alla exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. En grupp ansökte enbart om individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det preliminärt att tre av de fem exporterande tillverkarna eller grupperna av exporterande tillverkare i Kina uppfyllde samtliga villkor för individuell behandling. En grupp av exporterande tillverkare i Kina förvägrades individuell behandling på grund av att förvaltningsbolaget är helt statsägt och de enskilda företagen inom gruppen är majoritetsägda av staten. Ett annat företag förvägrades individuell behandling eftersom ett närstående försäljningsföretag inte fyllde i ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling. Det var därför inte möjligt att bedöma kriterierna för individuell behandling.
3. Normalvärde
a) Val av jämförbart land
(35)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.
(36)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.
(37)
Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till melamintillverkare i Indien, Iran, Indonesien och Förenta staterna. Endast melamintillverkarna i Förenta staterna och Indonesien besvarade frågeformulären.
(38)
Efter en bedömning av svaren valdes Indonesien som jämförbart land, eftersom den indonesiska marknaden förefaller vara öppen med en låg importtull och med betydande import från flera tredjeländer. Kommissionen fann dessutom att kostnadsstrukturen för en indonesisk tillverkare var mer jämförbar med en kinesisk tillverkare än kostnadsstrukturen för en amerikansk tillverkare och att normalvärdet därför skulle bli mer realistiskt. Undersökningen visade att det inte fanns några skäl att anse att Indonesien inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet.
(39)
Ingen berörd part, inklusive klagandena, hävdade heller att Förenta staterna skulle användas som ett lämpligt jämfört land för denna undersökning.
(40)
Uppgifterna i den samarbetsvilliga indonesiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.
(41)
Den preliminära slutsatsen är därför att Indonesien är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
b) Fastställande av normalvärde
(42)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet.
(43)
Den berörda produkten såldes i representativa mängder på den indonesiska hemmamarknaden.
(44)
Eftersom försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder inte var lönsam under undersökningsperioden konstruerades normalvärdet genom en beräkning av den indonesiska tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst på den inhemska marknaden.
(45)
Försäljnings- och administrationskostnaderna fastställdes i enlighet med artikel 2.6 c på grundval av en annan rimlig metod genom att försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinsten jämfördes med motsvarande uppgifter för unionsindustrin. Beloppet för försäljnings- och administrationskostnader ansågs vara rimligt eftersom det låg i linje med försäljnings- och administrationskostnaderna för unionsindustrin. Vinstbeloppet låg nära unionsindustrins vinst under lönsamma år. Det fanns inget som tydde på att en sådan vinst skulle överstiga den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet.
c) Exportpriser för exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(46)
Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
d) Jämförelse
(47)
Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som inverkade på priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar för provisioner, transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.
(48)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes med samma nivå på den indirekta beskattningen, dvs. inklusive moms.
4. Dumpningsmarginaler
a) För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling
(49)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.
(50)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd och dess närstående företag Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd och dess närstående företag Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd och Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd och dess närstående företag Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) För alla övriga exporterande tillverkare
(51)
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.
(52)
Eftersom samarbetsviljan från Kina var låg, dvs. 30 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina genom att det normalvärde som fastställts för Indonesien jämfördes med uppgifter om exportpriser från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som varken hade beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.
(53)
På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 65,6 % av priset cif vid unionens gräns före tull.
D. SKADA
1. Produktionen i unionen och unionsindustrin
(54)
Klagomålet ingavs av tre stora EU-tillverkare av melamin som har produktionsanläggningar i Österrike, Tyskland och Italien (Borealis), Nederländerna (DSM) och Polen (Puławy), som tillsammans står för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Två andra tillverkare med begränsad produktion motsatte sig inte inledandet av undersökningen.
(55)
All tillgänglig information om EU-tillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från EU-tillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning.
(56)
På grundval av detta beräknades EU:s sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 340 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning och förbrukning.
2. Förbrukning i EU
(57)
Förbrukningen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på EU-marknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna. Beräkningen grundades på de uppgifter som lämnats i klagomålet.
Tabell 1
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
367 476
388 567
323 638
266 178
Index
100
105
88
72
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(58)
Förbrukningen ökade med 5 % mellan 2006 och 2007 och minskade därefter med 17 % mellan 2007 och 2008, och med 16 % under undersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen med 28 % under skadeundersökningsperioden.
(59)
Den minskade melaminförbrukningen kan tillskrivas konjunkturen, särskilt den tillfälliga nedgången inom bostads- och byggmarknaderna, som är de största marknaderna för de vanligaste melamintillämpningarna. Melamin är en viktig insatsvara inom denna sektor och förväntas inte ersättas av några andra material. Efterfrågan på melamin förväntas därför stiga igen i takt med den generella ekonomiska återhämtningen.
3. Import till unionen från de berörda länderna
a) Volym, pris och marknadsandel för importen från Kina
(60)
Undersökningen visade att importen av melamin från Kina utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Import från Kina
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
26 565
42 750
34 595
17 434
Index
100
161
130
66
Källa: Eurostat.
(61)
Den kinesiska importen ökade på EU-marknaden mellan 2006 och 2008. Samtidigt som den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden minskade med 12 % under samma period, har kinesiska exportörer ökat sin försäljning till EU-marknaden med 30 %. Såsom framgår av tabellen nedan ökades även marknadsandelen under denna period.
(62)
Situationen vände under undersökningsperioden: Samtidigt som förbrukningen minskade med 18 % minskade de kinesiska tillverkarnas exportvolym ännu mer. Precis som när det gäller exportvolymen förlorade den kinesiska importen marknadsandelar under undersökningsperioden.
Tabell 3
Marknadsandel för importen från Kina
2006
2007
2008
UP
Marknadsandel
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Index
100
153
148
91
På grundval av uppgifter från Eurostat förefaller importpriset från Kina ha ökat med sammanlagt 10 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 4
2006
2007
2008
UP
Genomsnittspris/ton
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Index
100
99
141
110
Källa: Eurostat.
(63)
Många kinesiska tillverkare valde emellertid att inte samarbeta, och undersökningen visade att det genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna, som utgör cirka 30 % av den totala kinesiska importen, var mycket lägre än Eurostats pris och lägre än unionsindustrins pris. Det uppgick till 806 euro/ton i genomsnitt under undersökningsperioden.
(64)
I detta skede av undersökningen bör därför det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina beaktas i analysen av skada och orsakssamband.
(65)
Under undersökningen hävdade vissa parter att det melamin som importeras från Kina är av lägre kvalitet än det som tillverkas av unionsindustrin och att det inte kan användas för vissa tillämpningar, t.ex. ytstrykningar. Eftersom detta påstående inte kunde styrkas beaktades det inte i detta skede av undersökningen.
b) Prisunderskridande
(66)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på EU-marknaden, särskilt justerat för transport- och hanteringskostnader, till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för de samarbetsvilliga exportörerna från Kina till den första oberoende kunden på EU-marknaden, fastställda till cif-nivån.
(67)
Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i EU under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 10,3 %.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
a) Preliminära anmärkningar
(68)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2006 till undersökningsperiodens slut.
b) Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande
Tabell 5
2006
2007
2008
UP
Tillverkning (ton)
378 961
371 564
358 794
304 028
Index
100
98
95
80
Kapacitet (ton)
442 000
442 000
396 200
396 200
Index
100
100
90
90
Kapacitetsutnyttjande
86 %
84 %
91 %
77 %
Index
100
98
106
90
Källa: Svar på frågeformulär.
(69)
Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins tillverkning med 20 % under den perioden. Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden.
(70)
Unionsindustrins produktionskapacitet minskade till cirka 396 200 ton under 2008. Till följd av den stagnerande försäljningen och de minskade tillverkningsvolymerna minskade dock utnyttjandet av den tillgängliga kapaciteten från 86 % år 2006 till 77 % under undersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och undersökningsperioden.
c) Försäljningsvolym och marknadsandel
(71)
De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på EU-marknaden.
Tabell 6
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
254 707
274 211
241 867
215 469
Index
100
108
95
85
Marknadsandel
74 %
75 %
80 %
86 %
Index
100
107
107
116
Källa: Svar på frågeformulär.
(72)
Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % under 2006 och undersökningsperioden, minskade EU:s försäljningsvolym av den likadana produkten till oberoende kunder på EU-marknaden med 15 %. Unionsindustrin kunde därför öka sin marknadsandel från 74 % år 2006 till 86 % under undersökningsperioden.
d) Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet och produktionskostnader
(73)
Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. En betydande minskning av försäljningspriset med 26 % skedde mellan 2008 och undersökningsperioden.
Tabell 7a
2006
2007
2008
UP
Genomsnittspris/ton
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Index
100
105
128
95
Källa: Svar på frågeformulär.
(74)
Det konstaterades att unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad minskade med 2 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under samma period tvingades emellertid unionsindustrin att hålla sina försäljningspriser nere för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten. Detta ledde till att unionsindustrins försäljningspriser var betydligt lägre än produktionskostnaderna under undersökningsperioden.
(75)
Unionsindustrins produktionskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 7b
2006
2007
2008
UP
Genomsnittlig produktionskostnad/ton
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Index
100
98
114
98
Källa: Svar på frågeformulär.
e) Lager
(76)
Lagren utgjorde omkring 5 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Unionsindustrins lager minskade med 68 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Denna lagerminskning ska emellertid bedömas mot bakgrund av den minskade verksamhetsgraden efter nedskärningarna i unionsindustrin.
Tabell 8
2006
2007
2008
UP
Lager (ton)
51 650
31 019
48 732
16 611
Index
100
60
94
32
Källa: Svar på frågeformulär.
f) Sysselsättning, löner och produktivitet
Tabell 9
2006
2007
2008
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalent
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Arbetskostnad (euro/heltidsekvivalent)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Källa: Svar på frågeformulär.
(77)
På grund av nedskärningarna i unionsindustrin minskade antalet anställda med 13 % under 2008, och med ytterligare 1 % under undersökningsperioden. Den minskade produktiviteten bör ses mot bakgrund av den allmänna karaktären hos nedskärningar, där personalminskningar följer den minskade produktionen först efter en viss försening. När det gäller arbetskostnaderna ökade de något, med 6 %, under skadeundersökningsperioden.
g) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 10
2006
2007
2008
UP
Lönsamhet
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
År/år
-7,5%
+1,1%
-16,7%
Kassaflöde i tusental euro
-5 091
36 162
19 682
-20 847
År/år
41 253
-18 480
-40 529
Investeringar i tusental euro
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Avkastning på investeringar
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
År/år
+7 %
+1 %
-23 %
Källa: Svar på frågeformulär.
(78)
Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins lönsamhet dramatiskt från en förlust på 9,9 % under 2006 till en förlust på 18 % under undersökningsperioden. Denna situation uppstod trots en minskning av unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket visas i tabell 7b.
(79)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet sjönk följaktligen avsevärt under skadeundersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(80)
Till följd av detta begränsades unionsindustrins investeringsförmåga eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta ledde i sin tur till att investeringarna minskade med 26,2 % under skadeundersökningsperioden.
h) Tillväxt
(81)
Medan förbrukningen i EU minskade med 28 % mellan 2006 och undersökningsperioden, minskade unionsindustrin sin försäljningsvolym på unionsmarknaden med 15 %. När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var minskningen på 15 % i unionsindustrins försäljningsvolym mindre uttalad än minskningen på 28 % av förbrukningen i EU. Till följd av detta minskade även unionsindustrins marknadsandel med 12 procentenheter under samma period.
i) Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen
(82)
De dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet är högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris, kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
5. Slutsats om skada
(83)
Undersökningen visade att ett antal indikatorer som rör unionsindustrins ekonomiska situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden.
(84)
Försäljningsvolymen minskade med 15 %, tillverkningsvolymen minskade med 20 %, utnyttjandet av tillverkningsanläggningar minskade från 86 % till 77 %, och arbetskraften skars ned med 14 %. Under samma period sänktes priserna med 5 %. Försäljningspriserna minskade med 26 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebär att lönsamheten var dramatiskt låg, med negativa konsekvenser för investeringar och finansiella indikatorer såsom kassaflödet och räntabiliteten.
(85)
Även om unionsindustrin lyckades öka sin marknadsandel med 12 procentenheter i en situation av sjunkande förbrukning, ledde de låga priserna på EU-marknaden, särskilt under undersökningsperioden, till att unionsindustrins finansiella situation försämrades betydligt, särskilt under undersökningsperioden. Priserna täckte inte produktionskostnaderna, och förlusterna var så stora som -18 % av omsättningen.
(86)
Mot denna bakgrund anses unionsindustrin ha lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(87)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Den dumpade importens verkningar
(88)
Det erinras om att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg i denna undersökning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna står för cirka 29 % av importen av melamin under undersökningsperioden.
(89)
Eurostats importstatistik visar att importvolymen från Kina totalt sett minskade betydligt, med 34 %, under skadeundersökningsperioden. Med andra ord minskade denna import jämförelsevis i en snabbare takt än förbrukningen (-28 %) under denna period.
(90)
När det gäller priserna visar Eurostats siffror att importpriset på kinesiskt melamin ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Priset minskade betydligt, med 31 %, under perioden från 2008 till undersökningsperioden. De kontrollerade uppgifterna från de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, som står för cirka 30 % av den sammanlagda importen från Kina, visade att det kinesiska genomsnittliga importpriset var mycket lägre än Eurostats priser. Det konstaterades att de samarbetsvilliga tillverkarna i genomsnitt underskred unionsindustrins pris med 10,3 % under undersökningsperioden.
(91)
Med tanke på den låga samarbetsviljan från Kina anser kommissionen att det pris som kontrollerats på plats hos de samarbetsvilliga tillverkarna ska gälla i stället för Eurostats prisuppgifter.
(92)
En månadsvis analys av importvolymen av melamin visade att importen från Kina var mycket omfattande på EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin, när krisen i sektorn hade nått sin höjdpunkt. Den hade en andel på upp till 15 % av EU-marknaden under undersökningsperiodens första termin. Med tanke på unionsindustrins struktur och tillverkningsprocess hade den inget annat val än att sänka sina priser för att behålla sin marknadsandel. Även om de kinesiska exportörerna avsevärt hade minskat sin export till unionen under undersökningsperiodens andra termin fortsatte deras omfattande närvaro under början av undersökningsperioden och deras låga försäljningspriser att påverka EU-marknaden och unionsindustrin under resten av undersökningsperioden.
(93)
Undersökningen visade att unionsindustrin led skada till följd av stora nedskärningar av tillverkningen, en minskad grad av kapacitetsutnyttjande, minskade försäljningsvolymer och minskad sysselsättning under skadeundersökningsperioden. unionsindustrins struktur och utvecklingen av de ovannämnda skadefaktorerna tyder på att dess försämrade ekonomiska situation i viss utsträckning berodde på krissituationen och den låga efterfrågan på marknaden, vilket förklaras i skälen 97-100. Men detta beror även på de låga priserna och pressen från den kinesiska exporten, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket gjorde att unionsindustrin inte kunde täcka sina kostnader. Till följd av detta var de förluster som ackumulerades under undersökningsperioden så höga som 18 % av omsättningen.
(94)
Med hänsyn till den störning som konstaterades under undersökningen av marknadsekonomisk status i Kina, den höga dumpning som påträffades, och särskilt med tanke på de slutsatser som beskrivs i skäl 92, anses det att även med en sjunkande marknadsandel bidrog förekomsten av dumpad lågprisimport som underskred unionsindustrins priser med över 10 % till att den negativa tendensen för försäljningspriserna på EU-marknaden förvärrades ytterligare under hela undersökningsperioden.
(95)
Mot bakgrund av detta kan ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit fastställas.
3. Andra faktorers inverkan
(96)
De andra faktorer som undersöktes när det gäller orsakssambandet var utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden, den ekonomiska krisen, unionsindustrins produktionskostnader och dess exportresultat, samt import av melamin från andra tredjeländer.
a) Utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden och den ekonomiska krisen
(97)
Det erinras om att melamin främst används på bostads- och byggmarknaderna. Till följd av den ekonomiska krisen skedde en nedgång på bostads- och byggmarknaderna, vilket i sin tur ledde till en minskad förbrukning, inte bara på EU-marknaden, utan även globalt sett. Med tanke på att EU är den ojämförligt största marknaden för melamin i världen, har krisen haft en negativ inverkan på marknaden. Detta framgick av en minskning på 28 % av förbrukningen, stopp i unionsindustrins tillverkning och minskade försäljningspriser.
(98)
Ovanstående omständigheter och överväganden tyder följaktligen på att en del av den skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen.
(99)
Såsom förklaras i skälen 88-95 ska det även beaktas att det fanns tydliga snedvridningar på den kinesiska marknaden för melamin. Dessutom underskred den dumpade importen från Kina unionsindustrins pris med i genomsnitt 10 % under undersökningsperioden, vilket ytterligare förvärrade den negativa inverkan på priset, särskilt under undersökningsperioden.
(100)
Med tanke på det prisöverskridande som tillämpats av de kinesiska exportörerna och den selektiva ökningen av deras närvaro under undersökningsperioden, såsom beskrivs i skäl 92, och även om det anses att en del av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit kan tillskrivas den ekonomiska krisen, är dessa faktorer inte sådana att de kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
b) Unionsindustrins tillverkningskostnader
(101)
Undersökningen visade att tillverkningen av melamin är kapitalintensiv med höga fasta kostnader. Unionsindustrins kostnader för att framställa melamin förblev stabila under skadeundersökningsperioden, men minskade med 14 % mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket framgår av tabell 7b. Detta borde ha möjliggjort en viss återhämtning av unionsindustrins lönsamhet, men de låga priserna på EU-marknaden och det prisunderskridande som utövades genom den dumpade lågprisimporten från Kina gjorde att denna situation inte uppstod.
(102)
Följaktligen dras slutsatsen att tillverkningskostnaderna inte är en orsak till den skada som unionsindustrin lidit.
c) Unionsindustrins exportresultat
(103)
Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på unionsindustrins situation på EU-marknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats.
Tabell 11
2006
2007
2008
UP
Export (i tusen ton)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Källa: Svar på frågeformulär från unionsindustrin.
(104)
Analysen visade att unionsindustrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev stabil på omkring 85 000 ton, eller 28 %, av tillverkningen under skadeundersökningsperioden. De klagandes exportresultat har följaktligen varit mycket goda även under krisen. unionsindustrins skadevållande situation kan följaktligen inte förklaras av eller tillskrivas export.
d) Import från andra tredjeländer
(105)
Importvolymerna och priserna på importen från andra tredjeländer mellan 2006 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:
Tabell 12
Övriga tredjeländer
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Marknadsandel
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Pris (euro/ton)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Källa: Eurostat.
(106)
Förutom Iran och Saudiarabien låg importen från enskilda tredjeländer under minimigränsen på 1 % av andelen av EU-marknaden under undersökningsperioden. Undersökningen visade att importvolymen från tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden. När det gäller Iran och Saudiarabien, som stod för 4,4 % respektive 1,4 % av EU:s förbrukning under undersökningsperioden, konstaterades att deras prissättning var högre än de samarbetsvilliga kinesiska exportörernas. Det anses därför att sådana mängder och priser endast har en begränsad verkan, om någon, på EU-marknaden.
(107)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog i någon större utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(108)
Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina ökade betydligt både volymmässigt och sett till marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Dessa importer skedde emellertid till betydligt dumpade priser, som med 10 % underskred de priser som unionsindustrin tog ut på EU-marknaden under undersökningsperioden. Denna negativa inverkan på försäljningspriserna på EU-marknaden höll i sig under hela undersökningsperioden. På grundval av alla omständigheter och överväganden ansågs det att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
(109)
Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(110)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Inledande anmärkning
(111)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av EU:s intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
2. Unionsindustrins intresse
(112)
Unionsindustrin består av tre tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 600 personer avseende den likadana produkten.
(113)
Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, i stor utsträckning. Om inga åtgärder vidtas anses det att återhämtningen inom melaminsektorn inte kommer att vara tillräcklig för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig ekonomiskt.
(114)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att priset på melamin speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder och återhämtningen inom sektorn kan ge unionsindustrin möjlighet att skapa stordriftsfördelar för att behålla sin marknadsandel, med positiva följder för dess ekonomiska situation och lönsamhet.
(115)
Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av melamin med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse.
3. Användarnas intressen
(116)
Användarna samarbetade i relativt begränsad omfattning i detta fall. Det skickades ut 44 frågeformulär till de kända användarna på EU-marknaden, och endast sju svar kunde anses vara tillräckligt meningsfulla för att bedöma deras ekonomiska situation och eventuella följder av antidumpningsåtgärder på deras verksamhet. De samarbetsvilliga användarna stod för cirka 10 % av EU:s förbrukning.
(117)
Enligt unionsindustrin utgör andelen melamin högst 3 %, och 2 % i genomsnitt, av tillverkningskostnaderna i användarnas industri. Om dessa uppgifter bekräftas av ytterligare kontrollbesök som kommer att göras vid användarnas anläggningar under återstoden av undersökningsperioden, skulle de föreslagna antidumpningsåtgärderna få begränsade följder för användarnas industri.
(118)
På grundval av de få meningsfulla svaren från användarna förefaller andelen melamin av användarnas tillverkningskostnader uppgå till cirka 10 %. De möjliga följderna av åtgärderna kan därför bli negativa beroende på användarnas lönsamhet, som de inte lämnade några tydliga uppgifter om. Såsom nämns ovan kommer kontrollbesök att göras vid de största användarnas anläggningar under återstoden av undersökningen. Kommissionen kommer även att försöka få användarindustrin att samarbeta mer.
(119)
En del berörda parter menade även att eftersom unionsindustrin har en mycket stor marknadsandel kommer industrins prishöjning på melamin när åtgärder väl införs att vara den viktigaste effekten av införandet av antidumpningsåtgärder i detta fall.
(120)
Trots detta anses det att om inga åtgärder införs mot den kinesiska dumpade importen kan detta leda till ytterligare nedskärningar av vissa EU-tillverkares tillverkning, vilket i sin tur kan leda till eventuella problem, t.ex. bristande tillgång på EU-marknaden, som är världens största marknad för melamin.
(121)
Mot bakgrund av ovanstående omständigheter och överväganden finns det i det här skedet inte några bekräftade faktorer som visar att effekterna av införandet av provisoriska åtgärder skulle vara oproportionerliga när det gäller användarindustrins verksamhet. Det anses följaktligen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder.
4. Slutsats om unionens intresse
(122)
Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om EU:s intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av melamin med ursprung i Kina.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(123)
Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(124)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(125)
Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses att den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på året 2003, som är det enda år då unionsindustrin lyckades uppnå lönsamma nivåer och då det inte förekom lika mycket kinesisk import på EU-marknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(126)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till produktionskostnaden.
(127)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
2. Provisoriska åtgärder
(128)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(129)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttyckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(130)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(131)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(132)
Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Övriga företag
65,6 %
65,2 %
H. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(133)
Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av melamin med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2933 61 00.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (%)
Taric-tilläggsnummer
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Övriga företag
65,2
A999
3. Övergång till fri omsättning i EU av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.