PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 398/2012
av den 7 maj 2012
om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet) och Indonesien. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 (3) en slutgiltig antidumpningstull för en period om ytterligare fem år. Åtgärderna fastställdes till en nivå som motsvarade dumpningsnivån och består av specifika antidumpningstullar. Tullsatsen för Kina varierar mellan 0 och 0,11 EUR/kilo för individuellt namngivna kinesiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 0,26 EUR/kilo för import från övriga tillverkare (nedan kallade nuvarande tullar).
1.2 Begäran om översyn
(2)
En begäran om en partiell interimsöversyn (nedan kallad den nuvarande översynen eller översynen) enligt artikel 11.3 i grundförordningen lämnades in av Productos Aditivos SA, som är den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen och som var klagande i den ursprungliga undersökningen (nedan kallad klaganden). Begäran begränsades till att avse dumpning och Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd (nedan kallat GT Enterprise eller det berörda företaget), som är medlem i företagsgruppen Rainbow Rich (nedan kallad den berörda företagsgruppen, Rainbowgruppen eller Rainbow) och även var en av de individuellt namngivna kinesiska tillverkarna i den ursprungliga undersökningen. Den tillämpliga antidumpningstullsatsen på import av produkter som tillverkas av GT Enterprise är 0,11 EUR/kilo och den tillämpliga tullsatsen på import från de övriga tillverkningsföretagen i den berörda företagsgruppen är 0,26 EUR/kilo (dvs. den övriga tullsatsen).
(3)
Klaganden lade fram prima facie-bevisning som visar att de befintliga åtgärderna inte längre är tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen.
1.3 Inledande av en partiell interimsöversyn
(4)
Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att prima facie-bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (4) den 17 februari 2011 att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen begränsades till en undersökning av dumpning med avseende på GT Enterprise.
1.4 Berörd produkt och likadan produkt
(5)
Den produkt som omfattas av översynen är natriumcyklamat med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(6)
Liksom tidigare undersökningar har denna undersökning visat att den berörda produkten som tillverkas i Kina och säljs till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indonesien, som har använts som jämförbart land i den nuvarande översynen. De produkter som säljs på den inhemska marknaden i Indonesien och de produkter som säljs av den berörda företagsgruppen på unionsmarknaden är således likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
1.5 Berörda parter
(7)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, det berörda företaget och företrädarna för det berörda landet om inledandet av den nuvarande översynen. Kommissionen underrättade även tillverkare i Indonesien om inledandet av förfarandet, eftersom Indonesien övervägdes som jämförbart land.
(8)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angetts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(9)
För att kommissionen skulle få tillgång till de uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till det berörda företaget och fick svar från fem företag i Rainbowgruppen inom den fastställda tidsfristen. (Eftersom Rainbowgruppen nu består av två tillverkningsföretag, varav det ena är GT Enterprise, en råvaruproducent, ett företag som tidigare var sysselsatt med den berörda produkten men nu är vilande och ett handelsföretag i Hongkong, omfattade översynen hela gruppens verksamhet.) Kommissionen sände också frågeformulär till tillverkare i Indonesien. En indonesisk tillverkare var villig att tillhandahålla uppgifter i den nuvarande översynen och besvarade delvis frågorna i frågeformuläret.
(10)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för bedömning av om företagen kunde bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller beviljas individuell behandling och för fastställande av dumpning. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos följande medlemmar i den berörda företagsgruppen:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen, Kina, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing, Kina,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, Jiangsu, Kina,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co., Ltd, Nanjing, Kina,
-
Rainbow Rich Ltd, Hongkong.
1.6 Översynsperiod
(11)
Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 januari 2010-31 december 2010 (nedan kallad översynsperioden).
2. UNDERSÖKNINGSRESULTAT
2.1 Marknadsekonomisk status
(12)
Vid antidumpningsundersökningar som avser import med ursprung i Kina ska normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i grundförordningen för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c. De kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen som de sökande företagen måste visa att de uppfyller är i korthet följande:
-
Företagets beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.
-
Företagets räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(13)
Den berörda företagsgruppen ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsformulär för fyra tillverkare i Kina. Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla de uppgifter som de lämnat i sin ansökan.
(14)
Den nuvarande översynen visade att det berörda företagets situation hade förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Det konstaterades att GT Enterprise inte längre uppfyller alla kriterier för marknadsekonomisk status. Jämfört med den ursprungliga undersökningen hade Rainbowgruppen dessutom utökats och omstrukturerats. Inte heller de övriga företagen i gruppen som lämnade in ansökningsformulär kunde visa att de uppfyller alla kriterier för marknadsekonomisk status.
(15)
När det gäller kriterium 1, som avser verksamhetsbeslut och statligt inflytande, konstaterades det att de lokala myndigheterna har befogenhet att ingripa vid anställning eller avskedande av personal i ett av företagen i företagsgruppen. Vidare är de lokala myndigheterna en av de största aktieägarna i det företag som producerar råvaror. Uppgifter om ansenlig statlig inblandning konstaterades i leverans av råvaror till företaget (elektricitet och vatten) och från bolaget till dess närstående företag, när det gäller arbetskraftskostnader samt driften av och beslutsfattandet hos detta företag. Exempelvis utlokaliserade den statliga aktieägaren personal till råvaruproducenten på villkor som företaget inte kunde specificera. Företaget har också fortsatt att gå med förlust på grund av försäljning av råvaror till onormalt låga priser till sina närstående företag och utan ytterligare ersättning, t.ex. i form av vinstutdelning. Genom ackumulering av dessa förluster påverkade den statsägda råvarutillverkaren de närstående företagens beslut i fråga om inköp av råvaror för tillverkning av natriumcyklamat. Slutligen konstaterades det att de lokala myndigheterna har inflytande över och påverkar finansierings- och investeringsbesluten i ett annat företag i gruppen.
(16)
När det gäller kriterium 2, som avser räkenskaperna, visade undersökningen att alla medlemmar i den berörda företagsgruppen åsidosätter internationella redovisningsnormer och det konstaterades ett antal allvarliga brister och fel i räkenskaperna som inte hade rapporterats av revisorerna.
(17)
När det gäller kriterium 3 konstaterades det att snedvridningar hade överförts från det icke-marknadsekonomiska systemet, eftersom ett av företagen i gruppen tillhandahölls kostnadsfria infrastrukturinvesteringar. Samma företag åtnjöt förmånliga hyresvillkor för den mark det använde. De övriga företagen i gruppen kunde inte visa att de hade erhållit sin rätt till markanvändning mot ersättning och/eller att ersättningen speglade marknadsvärdet. Slutligen kunde ett av företagen inte visa att överföringen av vissa tillgångar till företaget hade gjorts mot ekonomisk ersättning eller på annat sätt till priser som speglade marknadsvärden.
(18)
När det slutligen gäller kriterierna 4 och 5 konstaterades det att företagen uppfyllde dessa kriterier, eftersom de omfattades av lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden som garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. Valutaomräkning skedde till den officiella kurs som offentliggjorts av Kinas centralbank.
(19)
Den berörda företagsgruppen och klaganden gavs tillfälle att kommentera de ovan angivna undersökningsresultaten. Klaganden hade inga synpunkter, men den berörda företagsgruppen invände på flera grunder. En del av dessa invändningar återupprepades efter det slutliga meddelandet av uppgifter om de omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att föreslå slutgiltiga åtgärder. De viktigaste synpunkterna som inkommit beskrivs nedan.
(20)
Rainbowgruppen påstod för det första att eftersom gruppen hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen var det olagligt av kommissionen att ålägga gruppen en skyldighet att på nytt visa att den uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status och att den rättsliga skyldigheten att tillämpa samma metod i översynen som i den ursprungliga undersökningen således har åsidosatts. Rainbowgruppen hävdade att kommissionen inte har visat att omständigheterna för detta företag har ändrats på ett sätt som skulle motivera en annan metod än den som tillämpades i den ursprungliga undersökningen. Enligt sökanden förelåg flera av de problem som kommissionen har identifierat redan när den ursprungliga undersökningen genomfördes och kommissionens nya resultat avser således inte nya omständigheter utan är endast en annan tolkning av samma omständigheter.
(21)
Det bör påpekas att tvärtemot vad sökanden gjort gällande tillämpades samma metod i den nuvarande översynen som i den ursprungliga undersökningen, men vederbörlig hänsyn togs till att vissa omständigheter hade förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Även om sökandens argumentering vore korrekt i fråga om vissa omständigheter som faktiskt var desamma under såväl den ursprungliga undersökningen som den nuvarande översynen, nämligen när det gäller avtalet om rätt till markanvändning för GT Enterprise, kan följande anföras. Vid den aktuella översynen fastställdes ytterligare omständigheter som trots att de redan förelåg vid den ursprungliga undersökningen då inte hade uppgetts av GT Enterprise; exempelvis hade de lokala myndigheterna befogenhet att godkänna företagets anställningar och avskedanden av personal. Slutligen har företagets omständigheter när det gäller kriterium 2 också ändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Detta beror på att det i den nuvarande översynen fastställdes att GT Enterprise under översynsperioden inte hade haft en tydlig uppsättning räkenskaper som var föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpades för alla ändamål.
(22)
Sökanden förklarade senare att man ansåg sig ha lämnat uppgifter om att de lokala myndigheterna hade befogenhet att godkänna företagets anställningar och avskedanden av personal, eftersom man i den nuvarande översynen lämnade in samma bolagsordning som i den ursprungliga undersökningen. Den översättning av bolagsordningen som sökanden lämnade in i såväl den ursprungliga som den nuvarande undersökningen var emellertid ofullständig, eftersom den inte innehöll uppgifter om de lokala myndigheternas befogenheter enligt bolagsordningen.
(23)
Rainbowgruppen hävdade vidare att systemet med marknadsekonomisk status infördes för länder med övergångsekonomi, dvs. länder som håller på att gå över till marknadsekonomi från ett tidigare icke-marknadsekonomiskt system. Det skulle därför vara ologiskt att kräva att ett företag som tidigare har uppfyllt villkoren för marknadsekonomisk status ännu en gång i en interimsöversyn ska lämna in tillräcklig bevisning för att det fortfarande uppfyller dessa villkor. I detta sammanhang bör det påpekas att det inte finns något i grundförordningen som stöder en sådan tolkning och som skulle hindra att artikel 2.7 c i grundförordningen tillämpas i översyner som inletts enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Detta argument måste därför ogillas.
(24)
Rainbowgruppen åberopade också förfarandekravet i artikel 2.7 c att beslut om marknadsekonomisk status ska fattas inom tre månader efter det att undersökningen har inletts. Rainbowgruppen medger att ett överskridande av denna tidsfrist inte i sig räcker som grund för att invända mot undersökningsresultaten, men har betonat att kommissionen redan innehade alla de uppgifter som var nödvändiga för att beräkna dumpningsmarginalen när resultaten av bedömningen avseende marknadsekonomisk status meddelades. I sin argumentering bortsåg Rainbowgruppen emellertid från den omständigheten att även om kommissionen i syfte att effektivisera det administrativa förfarandet samtidigt begärde alla nödvändiga uppgifter från den berörda företagsgruppen och kontrollerade dem, innehade kommissionen inte de uppgifter om det jämförbara landet som behövdes för att bestämma dumpningsmarginalen vid ett avslag på ansökan om marknadsekonomisk status. Tidpunkten för beslutet om marknadsekonomisk status kunde således inte påverka dess innehåll. Mot denna bakgrund avvisas detta argument som ogrundat.
(25)
När det gäller kriterium 1 påpekades det som en allmän synpunkt att en teoretisk möjlighet till statligt inflytande eller statlig kontroll inte i sig automatiskt innebär att det föreligger ett faktiskt och betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.7 c. Rainbowgruppen citerade upprepade gånger en dom av förstainstansrätten (5) för att göra gällande att statlig kontroll inte är detsamma som ett stort statligt inflytande, eftersom detta skulle leda till ”att bolag kontrollerade av staten som princip utesluts från status som företag som verkar i en marknadsekonomi, oberoende av det konkreta faktiska, rättsliga och ekonomiska sammanhang de verkar i”. Rainbowgruppen påpekade också att det skulle innebära en orimlig bevisbörda för dem som ansöker om marknadsekonomisk status om de måste visa att staten aldrig kan ha möjlighet att ingripa i beslut som rör verksamheten. Vidare hävdade Rainbowgruppen att för att kriterium 1 inte ska anses uppfyllt måste det statliga ingripandet göra att företagets beslut blir oförenliga med de marknadsekonomiska villkoren.
(26)
Tvärtemot Rainbowgruppens ovan nämnda påståenden fastställdes det i den nuvarande översynen att det fanns ett specifikt och stort statligt inflytande i verksamheten i flera av företagen i gruppen. När det gäller det företag i gruppen där det för anställning och avskedande av personal krävdes godkännande från de lokala myndigheterna, föreskrivs det uttryckligen i företagets egna interna verksamhetsregler, dvs. dess bolagsordning, att staten har befogenhet att ingripa i dess verksamhetsbeslut. Avseende ett annat företag i gruppen konstaterades det att den statliga partnern hade inflytande på företaget på ett sätt som inte är förenligt med marknadsmässiga överväganden. För det första hade den statliga partnern bidragit med det mesta av kapitalet till detta företag utan att denna omständighet återspeglades i dess ägarandel i företaget. För det andra gick företagets verksamhet hela tiden med förlust, vilket orsakade mest skada för den statliga partnern eftersom denna hade investerat kapital. För det tredje gjorde den statliga partnern själv en kontinuerlig förlust, eftersom den tillhandahöll insatsvaror såsom vatten och el till företaget under marknadspriser och utan vederbörlig betalning.
(27)
När det gäller slutsatsen om statligt inflytande i finansierings- och investeringsbesluten i ett annat av företagen i den berörda företagsgruppen, hävdades det att kommissionens uppgifter om ett lån och villkoren för detta lån var felaktiga. Kommissionen innehar emellertid bevis som insamlats under kontrollbesöket och som visar att företaget hade instruerats av ett lokalt myndighetsorgan att ta ett lån som inte var relaterat till dess affärsverksamhet. Företaget anser att finansieringsbesluten ska betraktas som en tjänst till myndighetsorganet och inte som en skyldighet, och att transaktionen i fråga inte innebar någon risk för företaget, eftersom det hade möjlighet att få ersättning genom att låta bli att betala fakturor för försörjningstjänster från myndighetsorganet. De bevis som kommissionen samlade in visar att företagets rätt till markanvändning indirekt använts som säkerhet i den finansiella transaktionen i fråga och att risken för företaget därför är betydande. Själva rätten till markanvändning förvärvades genom samma myndighetsorgan som företaget påstår sig endast ha gjort en tjänst. Påståendet att det hade varit möjligt att erhålla ersättning genom att inte betala för försörjningstjänster visar att man inte har förstått grundläggande redovisningsnormer (kvittning) och motsäger företagets påstående att ett inflytande över finansiella transaktioner som sådant inte innebär ett inflytande över ”företagens beslut om priser, kostnader och insatsvaror” i den mening som avses i artikel 2.7 c. Det är vidare tydligt att investeringsbesluten i hög grad påverkas av myndighetsorganet, eftersom företagets avtal om rätt till markanvändning innehåller företagsspecifika krav på den investering som ska göras och dessa krav inte är förenliga med lokal lagstiftning om zonplanering, tvärtemot vad företaget gjorde gällande. Mot denna bakgrund avvisas argumentet att det statliga inflytandet i finansierings- och investeringsbesluten inte utgör ett inflytande i den mening som avses i artikel 2.7 c.
(28)
När det gäller det företag i gruppen som producerar en av de råvaror som används för tillverkningen av natriumcyklamat hävdades det att eventuella brister vad gäller företagets beslutsfattande och finansiella situation har en väldigt begränsad inverkan, eftersom den råvara som produceras av detta företag endast utgör omkring 10 % av tillverkningskostnaderna för natriumcyklamat. Eftersom kommissionen kunde beräkna skillnaden mellan det lönsamma försäljningspriset och det faktiska försäljningspriset för råvaran, ansåg företaget att det vore bättre att justera kostnaden för den billiga råvaran än att avslå dess ansökan om marknadsekonomisk status. Målet med en bedömning avseende marknadsekonomisk status är dock att säkerställa att insatsvarorna återspeglar marknadsvärden och att företagsbesluten fattas som svar på marknadssignaler. Det ska påpekas att det i artikel 2.7 c i grundförordningen uttryckligen anges att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett ska återspegla marknadsvärden för att villkoren för marknadsekonomisk status ska vara uppfyllda, och att det inte nämns någon möjlighet att justera snedvridna kostnader för viktiga insatsvaror. Detta argument avvisas därför.
(29)
När det gäller de onormalt låga priser som betalas för vatten och el och arbetskraftskostnaderna avvisas företagets argument - att dessa inte är viktiga insatsvaror eftersom de sammanlagt endast utgör omkring 14 % av den totala produktionskostnaden för råvaran - med motiveringen att detta både individuellt och kumulativt betraktas som en tillräckligt betydande kostnadsdel för att den ska inverka på företagets totala kostnader. När det gäller arbetskraftskostnaderna ska det också påpekas att det inte var möjligt att kontrollera dessa uppgifter fullständigt, eftersom företaget inte kunde visa upp avtal eller annan dokumentation. Det kunde därför inte säkerställas att dessa kostnader återspeglade marknadsvärden.
(30)
När det gäller kriterium 2 hävdades det att kommissionen inte har beaktat väsentlighetsprincipen, enligt vilken utelämnanden eller felaktigt redovisade poster är väsentliga endast om de kan påverka de beslut som användarna fattar på grundval av de finansiella rapporterna, och att sådana oväsentliga brister inte heller behöver rapporteras av revisorn.
(31)
Tvärtemot vad företagsgruppen anser fanns det allvarliga brister i företagens räkenskaper i förhållande till grundläggande redovisningsprinciper (se skäl 32 för närmare uppgifter). Vidare är syftet med att kräva en enda uppsättning räkenskaper för bedömningen av marknadsekonomisk status inte att användarna ska kunna fatta ekonomiska beslut, utan att garantera att redovisningen ger en rättvisande bild av intäkter, kostnader osv. Syftet med en undersökning avseende marknadsekonomisk status är att fastställa huruvida räkenskaperna har upprättats och har varit föremål för revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer.
(32)
Rainbowgruppen bestred att företagen i gruppen skulle ha brutit mot de IAS-regler och redovisningsmetoder som nämndes i bedömningen av marknadsekonomisk status, såsom periodiseringsprincipen, principen om sanningsenlig redovisning av transaktioner och kvittning, fortlevnadsprincipen, korrekt klassificering av poster i balansräkningen, redovisning av förluster, endast verksamhetsrelaterade transaktioner och uppgifter i räkenskaperna, korrekt klassificering och avskrivning av kostnader samt iakttagande av IAS-regler och/eller kinesiska regler för god redovisningssed vad gäller erkännande av tillgångars värde och nedskrivning av tillgångar. De ovan nämnda överträdelserna av IAS-reglerna fastställdes utifrån de uppgifter som gruppen tillhandahöll i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status och alla uppgifter kontrollerades på plats vid företagen. Företagens argument avseende överträdelserna efter det att de hade underrättats om resultaten av bedömningen avseende marknadsekonomisk status föranledde inte någon ändring av slutsatsen att företagen på ovan nämnda punkter inte uppfyllde kriterium 2.
(33)
När det gäller kriterium 3 anser Rainbowgruppen att kostnadsfritt tillhandahållande av infrastrukturinvesteringar till ett företag är en normal verksamhet som också genomförs i marknadsekonomier i syfte att locka till sig investeringar och att denna subventionering hade en försumbar inverkan på företagets finansiella situation under översynsperioden. Den omständigheten att ett företag kan undvika att betala för infrastrukturutveckling och samtidigt betalar väldigt låg hyra för samma mark återspeglar emellertid inte en normal situation i en marknadsekonomi. Denna fördel hade dessutom en direkt inverkan på tillverkningsföretagets finansiella ställning och dess förmåga att fatta beslut som svar på marknadssignaler.
(34)
Kommissionen godtog sökandens i skäl 21 återgivna argument avseende rätten till markanvändning för GT Enterprise. De argument som anfördes avseende de övriga företagens rätt till markanvändning påverkade emellertid inte kommissionens slutsatser. I ett fall erkände företaget självt att det inte hade betalat den överenskomna summan för sin rätt till markanvändning. I ett annat fall hävdade Rainbowgruppen att markpriserna i regionen i fråga hade stigit kraftigt och att det därför är normalt att marken värderades mycket högre några år efter förvärvstidpunkten. Den bevisning som företaget lade fram avsåg emellertid prisökningar för bostadsfastigheter i regionen och är således inte relevant. Rainbow hävdade slutligen att kommissionens strategi att kräva positiv bevisning för att ett företag har betalat ett pris som speglar marknadsvärdet innebär en orimlig bevisbörda. I artikel 2.7 c i grundförordningen anges dock uttryckligen att en ansökan om marknadsekonomisk status ska ”innehålla tillräcklig bevisning att tillverkarna är verksamma under marknadsmässiga förhållanden”. Detta argument måste därför avvisas.
(35)
Rainbowgruppen bestrider slutsatsen om tillgångar som överförts till ett företag utan ekonomisk ersättning eller på annat sätt till priser som inte speglade marknadsvärden med motiveringen att detta företag hade stoppat sin tillverkning under översynsperioden. Det är riktigt att företaget stoppade tillverkningen. Emellertid sålde företaget fortfarande sina tidigare tillverkade produkter på den inhemska marknaden. En bedömning avseende marknadsekonomisk status måste således göras även för detta företag för att kontrollera att inga betydande snedvridningar hade överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet vilka kunde påverka priserna.
(36)
Kommissionen anser således att GT Enterprise inte uppfyllde det första och det andra kriteriet för marknadsekonomisk status, att Jintian Industrial (Nanjing) Ltd inte uppfyllde kriterierna 2 och 3 samt att Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd och Nanjing Jinzhang Industrial Ltd inte uppfyllde kriterierna 1, 2 och 3. Om ett närstående företag som är knutet till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten inte uppfyller kraven för marknadsekonomisk status, kan gruppen av närstående företag inte beviljas marknadsekonomisk status. Eftersom inget av de enskilda företag som bedömdes med avseende på marknadsekonomisk status uppfyllde de relevanta kriterierna kan Rainbowgruppen inte beviljas marknadsekonomisk status. Under dessa omständigheter och efter samråd med rådgivande kommittén nekades den berörda företagsgruppen marknadsekonomisk status.
2.2 Individuell behandling
(37)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling. Dessa kriterier är i korthet följande:
-
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
-
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
-
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
-
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(38)
De två exporterande tillverkare i gruppen som hade exporterat natriumcyklamat under översynsperioden ansökte om individuell behandling. Det var inte nödvändigt att göra en bedömning avseende individuell behandling för de övriga företagen i Rainbowgruppen, eftersom de inte är exportörer av den berörda produkten. På grundval av de tillgängliga uppgifterna som kontrollerades under besöken på plats konstaterades det att dessa två exporterande tillverkare uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen och således kunde beviljas individuell behandling.
2.3 Dumpning
2.3.1 Jämförbart land
(39)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(40)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Indonesien (det jämförbara landet i den ursprungliga undersökningen) som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(41)
Kommissionen har inte mottagit några synpunkter på valet av jämförbart land.
(42)
Kommissionen sökte samarbete med tillverkare i Indonesien. Skrivelser och relevanta frågeformulär sändes till alla kända företag. Av de företag som kontaktades var det endast en tillverkare som lämnade de uppgifter som behövdes för att fastställa normalvärdet och som samtyckte till att delvis samarbeta vid översynen. Eftersom företaget inte godtog ett kontrollbesök på plats, analyserade kommissionen de tillhandahållna uppgifterna för att kontrollera att de var fullständiga och konsekventa. Det konstaterades att uppgifterna var tillförlitliga och tillräckliga för att användas vid fastställande av normalvärdet, och den indonesiska tillverkaren lämnade vid behov de klargöranden som kommissionen begärde. De använda uppgifterna jämfördes med de uppgifter som lämnats i begäran om översyn.
(43)
Undersökningen visade att Indonesien har en konkurrensutsatt marknad för den likadana produkten.
(44)
Undersökningen visade dessutom att den samarbetsvilliga indonesiska tillverkarens tillverkningsvolym utgör betydligt mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen, och tillverkningen var följaktligen representativ sett till volym. När det gäller kvalitet, tekniska specifikationer och standarder för den likadana produkten i Indonesien kunde man inte finna några större skillnader jämfört med de kinesiska produkterna. Den indonesiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärdet.
(45)
Enligt kommissionens uppgifter finns det inga andra tillverkningsanläggningar någon annanstans i världen, förutom de kända tillverkarna i Spanien, Kina och Indonesien.
(46)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att Indonesien utgör ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.
2.3.2 Fastställande av normalvärdet
(47)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet på det sätt som anges nedan. Det ska påpekas att den indonesiska tillverkaren var föremål för undersökning vid ett tidigare förfarande som avsåg import av natriumcyklamat från Indonesien (6). De uppgifter som företaget nu lämnat i sitt svar på frågeformuläret konstaterades vara tillförlitliga och utgöra en solid grund för att fastställa normalvärdet inom ramen för denna undersökning. Både de genomsnittliga försäljningspriserna och de genomsnittliga produktionskostnaderna följde en liknande trend som utvecklingen av den genomsnittliga råvarukostnaden. Denna trend kunde dessutom bekräftas av en liknande utveckling av den genomsnittliga råvarukostnaden på unionsmarknaden.
(48)
Den indonesiska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till den berörda produkten som exporterades till unionen av den berörda företagsgruppen i Kina.
(49)
Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper som tillverkaren i det jämförbara landet sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till unionen. Den indonesiska tillverkarens standardprodukttyp konstaterades vara direkt jämförbar.
(50)
För den standardprodukttyp som tillverkaren i det jämförbara landet sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på den inhemska marknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på den inhemska marknaden av en viss typ av natriumcyklamat ska anses vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen av denna produkttyp på den inhemska marknaden under översynsperioden utgjorde minst 5 % av den berörda företagsgruppens sammanlagda försäljning på export till unionen av den jämförbara produkttypen.
(51)
Kommissionen undersökte också huruvida försäljningen på den inhemska marknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att för standardprodukttypen fastställa hur stor andel som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. Eftersom volymen av den lönsamma försäljningen för den likadana produkten för varje produkttyp utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska försäljningspriset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av denna typ på den inhemska marknaden under översynsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(52)
Vid fastställandet av normalvärdet för den produkttyp som inte såldes på den inhemska marknaden av tillverkaren i det jämförbara landet användes det vägda genomsnittliga försäljningspriset vid all försäljning av standardprodukttypen, efter justering för skillnader mellan de båda produkttyperna.
2.3.3 Exportpris
(53)
Exportförsäljningen till unionen från alla de exporterande tillverkarna i den berörda företagsgruppen skedde genom närstående handelsföretag utanför unionen. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för produkten när den såldes av det närstående handelsföretaget till en oberoende köpare i unionen.
2.3.4 Jämförelse
(54)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader och kreditkostnader.
2.3.5 Dumpningsmarginal
(55)
Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för alla exporterande tillverkare.
(56)
Denna jämförelse visade att dumpningsmarginalen var 14,2 %, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
2.4 De förändrade omständigheternas bestående karaktär
(57)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det om de omständigheter som ligger till grund för den nuvarande dumpningsmarginalen har förändrats och om sådana förändringar kan anses vara av bestående karaktär.
(58)
De nuvarande slutsatserna grundar sig på att den berörda företagsgruppen har nekats marknadsekonomisk status i den nuvarande översynen, medan den medlem i gruppen av närstående företag som granskades i den ursprungliga undersökningen, GT Enterprise, beviljades marknadsekonomisk status i den undersökningen. De omständigheter som har föranlett en ändrad slutsats är för det första att i den nuvarande översynen undersöktes fyra företag i gruppen, medan man i den ursprungliga undersökningen endast undersökte GT Enterprise. Gruppen utvidgades nyligen och omorganiserades varvid avsevärda investeringar gjordes, och det finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras inom en överskådlig framtid. När det gäller GT Enterprise konstaterades det för det andra att den omständigheten att företaget inte har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer utgör etablerad praxis, och det finns inget som tyder på att detta kommer att ändras i framtiden. Vidare har dess bolagsordning, enligt vilken statligt inflytande tillåts, varit i kraft under en längre period och inget tyder på att den kommer att ändras i framtiden. Under dessa omständigheter anses det att gruppens status som en företagsgrupp som inte verkar i en marknadsekonomi är av en bestående karaktär.
(59)
När det gäller exportpriset visade undersökningen vidare att det under en längre period funnits en viss stabilitet i den berörda företagsgruppens prissättning, eftersom priset för den berörda produkten vid försäljning till unionen och andra tredjeländer inte skiljde sig nämnvärt och följde samma trend mellan 2007 och översynsperioden. Detta stöder slutsatsen att den nya dumpningsmarginalen sannolikt kommer att vara av en bestående karaktär.
(60)
Undersökningen visade således att den berörda företagsgruppens beteende och struktur, inbegripet de omständigheter som föranledde den nuvarande översynen, sannolikt inte kommer att förändras inom överskådlig framtid på ett sätt som skulle påverka resultatet av översynen. Slutsatsen drogs därför att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär och att tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är tillräckligt för att motverka dumpning.
3. ÄNDRING AV ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA
(61)
Mot bakgrund av konstaterandena om ökad dumpning och de förändrade omständigheternas bestående karaktär anses de befintliga åtgärderna inte längre vara tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen. De åtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 på import av natriumcyklamat med ursprung i Kina bör därför anpassas för GT Enterprise och samma tull bör införas för den andra exporterande tillverkaren i gruppen genom ändring av förordningen.
(62)
Någon individuell skademarginal kan inte fastställas i den nuvarande översynen, eftersom den är begränsad till undersökning av dumpning när det gäller GT Enterprise och dess närstående företag inom gruppen. Den dumpningsmarginal som fastställts i den nuvarande översynen har därför jämförts med den skademarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Eftersom den sistnämnda marginalen var högre än den dumpningsmarginal som konstaterats i den nuvarande översynen, bör en slutgiltig antidumpningstull införas för den berörda företagsgruppen på en nivå som motsvarar den dumpningsmarginal som konstaterats i översynen.
(63)
När det gäller åtgärdens form anses det att den ändrade antidumpningstullen bör ha samma form som den tull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 492/2010. För att garantera att åtgärderna blir effektiva och förhindra prismanipulering anses det lämpligt att utforma tullen som ett specifikt belopp per kilo. Den antidumpningstull, uttryckt som ett särskilt belopp per kilo, som ska införas på import av den berörda produkten som tillverkas och säljs på export till unionen av den berörda företagsgruppen och som har beräknats på grundval av den dumpningsmarginal som fastställts i den nuvarande översynen bör följaktligen vara 0,23 EUR per kilo.
4. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(64)
Den berörda företagsgruppen och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att föreslå en ändring av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(65)
Rainbowgruppen lämnade sina synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Synpunkterna avsåg till största delen återkallandet av klagomålet i den pågående undersökning avseende import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina som är begränsad till två kinesiska exporterande tillverkare, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (nedan kallade Fang Da-gruppen) (nedan kallat det parallella förfarandet) (7). Rainbowgruppen hävdade att återkallandet av klagomålet i det parallella förfarandet logiskt och rättsligen borde leda till att även antidumpningsåtgärderna mot övriga tillverkare i Kina avslutas eller åtminstone att den nuvarande översynen avseende Rainbowgruppen avslutas.
(66)
Rainbowgruppen krävde att de antidumpningsåtgärder som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 skulle avslutas och hävdade att eftersom det inte konstaterats att importen från Fang Da inte dumpades och/eller inte orsakade skada, innebär principen om icke-diskriminering i artikel 9.5 i grundförordningen att de införda antidumpningsåtgärderna bör avslutas. Till stöd för detta argument hänvisade Rainbowgruppen till tidigare rådsförordningar där samtidiga interimsöversyner avseende import från vissa länder har avslutats utan införande av åtgärder till följd av att åtgärder inte införts i antidumpningsundersökningar avseende import av samma produkt från andra länder (större elektrolytkondensatorer (8) och valsade produkter av järn eller olegerat stål (9)). Det bör dock påpekas att dessa ärenden avsåg undersökningar där flera länder berördes och principen om icke-diskriminering tillämpades på import från olika länder. Vidare var skälet för att avsluta åtgärderna mot vissa länder i dessa ärenden att åtgärder mot andra länder inte vidtagits på grund av att rådet inte antagit förslagen inom de fastställda tidsfristerna (större elektrolytkondensatorer och valsade produkter av järn eller olegerat stål). Det konstaterades visserligen vara nödvändigt att avsluta förfarandena avseende antidumpningsåtgärder i de samtidiga förfarandena i de nämnda ärendena i syfte att iaktta principen om icke-diskriminering, men detta har inte någon relevans för den nuvarande översynen. Rainbowgruppen hänvisade även till den strategi som tillämpades beträffande mononatriumglutamat (10) i ett ärende där klaganden avsåg att återkalla sitt klagomål avseende import från Brasilien trots att dumpning av importen hade konstaterats. I det ärendet ville man inte godta återkallandet av klagomålet, eftersom det ansågs att det skulle vara diskriminerande att vidta åtgärder mot övriga länder om åtgärder inte vidtogs mot Brasilien.
(67)
Dessutom rör det sig om två helt olika situationer. I det parallella förfarandet drogs klagomålet tillbaka och man drog slutsatsen att ett avslutande inte skulle strida mot unionens intresse. I den nuvarande översynen bibehölls begäran och det konstaterades att Rainbowgruppens dumpning ökade. Att höja tullavgiften för gruppen utgör därför inte någon diskriminering.
(68)
Rainbowgruppen ansåg också att återkallandet av klagomålet borde leda till att den nuvarande översynen avseende Rainbowgruppen avslutas, eftersom de båda förfarandena inleddes på grundval av samma underlag och avsåg samma undersökningsperiod och eftersom klaganden i klagomålet behandlade Fang Da-gruppen och Rainbowgruppen tillsammans när det gäller alla praktiska aspekter.
(69)
Rainbowgruppen hävdade för det andra att trots att undersökningen avseende Fang Da-gruppen inleddes enligt artikel 5 i grundförordningen, är undersökningen av importen från Fang Da-gruppen och interimsöversynen av importen från Rainbowgruppen rättsligen och ur alla praktiska aspekter i huvudsak samma förfarande. Slutligen ansåg Rainbowgruppen att eftersom en åtskillnad mellan förfaranden och undersökningar inrättats genom artikel 9.3 i grundförordningen, innebär denna artikel de facto att Fang Da-gruppen fortfarande omfattas av förfarandet även om den beviljats en nolltullsats till följd av den ursprungliga undersökningen. Av detta skäl bör återkallandet av klagomålet avseende importen från Fang Da-gruppen således leda till att även den nuvarande översynen avseende Rainbowgruppen avslutas.
(70)
Det bör i detta sammanhang påpekas att den handling som klaganden lämnade in utgjorde både klagomål avseende antidumpningsundersökningen på grundval av artikel 5 i grundförordningen och begäran om denna interimsöversyn på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen. Den innehöll också tillräcklig bevisning för att motivera ett enskilt inledande av båda förfarandena. Kommissionen inledde dessutom undersökningen enligt artikel 5 och interimsöversynen genom två separata tillkännagivanden om inledande. Således är antidumpningsundersökningen på grundval av artikel 5 i grundförordningen och interimsöversynen på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen två olika förfaranden.
(71)
Rainbowgruppen lade fram ytterligare argument där den spekulerade om de möjliga skälen till att klagomålet återkallats. Eftersom dessa argument är hypotetiska och irrelevanta kan de inte behandlas och avvisas således.
(72)
Slutligen angav Rainbowgruppen att det är uppenbart att kommissionen har åsidosatt gruppens rätt till tio dagars tidsfrist för att lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter, eftersom den erhöll en icke-konfidentiell version av skrivelsen om återkallandet sju dagar innan tidsfristen för att lämna synpunkter löpte ut.
(73)
Som förklaras ovan i skäl 70 är det så att den undersökning enligt artikel 5 inom ramen för vilken Rainbowgruppen fick en skrivelse med information om att klagomålet återkallats, utgör ett eget förfarande som är avskilt från den nuvarande översynen. Rainbowgruppen var berörd part i översynen enligt artikel 5 och detta är det enda skälet till att den fick ett meddelande om att klagomålet återkallats. Den skrivelsen var inte en del av meddelandet av slutliga uppgifter i den nuvarande översynen. Rainbowgruppen hade 30 dagar på sig att lämna synpunkter på meddelandet av uppgifter i det nuvarande förfarandet. Företagsgruppens rätt till en tillräcklig tidsfrist för att lämna synpunkter har därför inte åsidosatts.
(74)
Sammanfattningsvis ändrade de inkomna synpunkterna inte den ovan nämnda slutsatsen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Tabellen i artikel 1.2 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 ska ändras genom att följande uppgift:
Land
Företag
Tullsats (i EUR per kilo)
Taric-tilläggsnummer
”Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina
0,11
A473”
ska ersättas med följande uppgift:
Land
Företag
Tullsats (i EUR per kilo)
Taric-tilläggsnummer
”Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina
0,23
A473”
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 7 maj 2012.