ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 mars 2012
om de åtgärder SA. 26909 (2011/C) som Portugal har genomfört till förmån för omstruktureringen av Banco Português de Negócios (BPN)
[delgivet med nr C(2012) 2043]
(Endast den portugisiska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/660/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. Förfarande
(1)
Den 2 november 2008 antog den portugisiska regeringen ett lagförslag om nationalisering av de aktier som utgör aktiekapitalet för Banco Português de Negócios, S.A. (nedan kallad BPN eller banken). Lagen offentliggjordes den 11 november 2008 som lag nr 62-A/2008 (nedan kallad nationaliseringslagen). Nationaliseringen av BPN trädde i kraft den 12 november till nollpris.
(2)
Den 5 november 2008 underrättade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att lagförslaget antagits. Den 11 och 13 november 2008 underrättade de kommissionen om offentliggörandet av nationaliseringslagen.
(3)
Kommissionen begärde omedelbart ytterligare upplysningar om eventuella statliga stödåtgärder som skulle beviljas BPN inom ramen för nationaliseringsförfarandet och om huruvida de portugisiska myndigheterna hade för avsikt att lämna in en omstruktureringsplan för BPN.
(4)
Portugal lämnade inte in någon förhandsanmälan av några av de åtgärder som den portugisiska staten hade beviljat BPN. Portugal anmälde dessa åtgärder till kommissionen först efter en avsevärd fördröjning och först efter det att kommissionen upprepade gånger hade begärt att landet skulle göra detta.
(5)
Med anledning av detta skickade kommissionen den 14 november 2008 en begäran om upplysningar avseende de specifika statliga stödåtgärder som skulle vidtas till förmån för BPN och begärde även att Portugal skulle lämna in en omstruktureringsplan. Kommissionen skickade påminnelser den 5 januari och den 23 och 29 april 2009.
(6)
De portugisiska myndigheterna besvarade begäran om upplysningar den 8 januari, 28 april och 23 juni 2009, men lämnade inga upplysningar om specifika statliga stödåtgärder till förmån för BPN eller om utarbetandet av en omstruktureringsplan. I en skrivelse av den 23 juni 2009 uppgav de portugisiska myndigheterna att de övervägde alternativet att avskilja BPN:s tillgångar och sälja banken.
(7)
Kommissionen upprepade sin begäran om upplysningar genom skrivelser av den 17 juli, 4 och 14 september och 30 november 2009 samt den 5 februari och den 16 mars 2010.
(8)
De portugisiska myndigheterna svarade den 14 augusti 2009 och uppgav att värdepapper till ett sammanlagt belopp av 2 miljarder euro hade emitterats av BPN och tecknats av Caixa Geral de Depósitos (nedan kallad CGD) med en statlig garanti. De portugisiska myndigheterna ansåg att garantin hade utfärdats som en direkt följd av nationaliseringslagen och att den därför inte utgjorde statligt stöd. Den 12 oktober 2009 skickade de portugisiska myndigheterna ytterligare upplysningar om CGD:s och statens ingripande. De lämnade ytterligare uppgifter den 21 november 2009 och den 17 och 18 februari samt den 31 mars 2010.
(9)
Efter ett möte med de portugisiska myndigheterna den 16 juni 2010 uppmanade kommissionen återigen den 12 augusti 2010 de portugisiska myndigheterna att bland annat omedelbart lämna in omstruktureringsplanen för BPN. Ingen plan lämnades in och kommissionen skickade följaktligen en officiell påminnelse den 31 augusti 2010 i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (nu artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) (2).
(10)
Den 14 september 2010 skickade de portugisiska myndigheterna ett dokument med titeln ”Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (nedan kallat memorandumet av den 14 september 2010), med en beskrivning av omstruktureringsplanen för BPN och de viktigaste åtgärderna i privatiseringsförfarandet.
(11)
Efter att ha konstaterat att vissa upplysningar fortfarande saknades i memorandumet av den 14 september 2010 skickade kommissionen en skrivelse den 29 september 2010 med en begäran om kompletterande upplysningar från de portugisiska myndigheterna. Genom ett e-brev av den 15 november 2010 ansökte de portugisiska myndigheterna om en förlängning av svarstidsfristen, som kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 18 november 2010. De portugisiska myndigheterna lämnade ytterligare förtydliganden genom en skrivelse av den 26 november 2010 och ett e-brev av den 25 januari 2011.
(12)
Den 16 februari 2011 begärde kommissionen ytterligare klargöranden av ett antal punkter samt kompletterande uppgifter. De portugisiska myndigheterna svarade den 16 mars 2011.
(13)
Inom ramen för de möten som hölls före undertecknandet den 17 maj 2011 av samförståndsavtalet mellan Portugal, å ena sidan, och Internationella valutafonden, Europeiska kommissionen och Europeiska centralbanken, å andra sidan (nedan kallat samförståndsavtalet) (3), höll kommissionen ett möte med ledningen för BPN den 27 april 2011. Enligt samförståndsavtalet skulle BPN säljas i slutet av juli 2011. Den 20 maj 2011 skickade kommissionen därför en begäran om upplysningar om omstruktureringen av banken och den planerade försäljningsprocessen. Eftersom inget svar inkom från de portugisiska myndigheterna skickade kommissionen en påminnelse den 8 juli 2011 tillsammans med en ytterligare begäran om upplysningar till följd av pressrapporter om att ytterligare statliga medel hade beviljats BPN genom en statlig garanti. Den 5 augusti 2011 lämnade de portugisiska myndigheterna en översikt av privatiseringsförfarandet.
(14)
Den 10 augusti 2011 höll kommissionen ett möte med de portugisiska myndigheterna. De portugisiska myndigheterna lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen under mötet och därefter den 28 augusti 2011. Kommissionen mottog dessutom kompletterande upplysningar den 14 september och den 14 oktober 2011.
(15)
Genom ett beslut av den 24 oktober 2011 (nedan kallat beslutet av den 24 oktober 2011) inledde kommissionen det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget med ärendenummer SA.26909 med avseende på det påstådda stöd som beviljats BPN och Banco BIC Português S.A. (nedan kallad BIC) (4).
(16)
Beslutet av den 24 oktober 2011 offentliggjordes den 20 december 2011. Inga synpunkter från tredje parter inkom inom tidsfristen på en månad.
(17)
Den 9 december 2011 lämnade Portugal det ramavtal som ingåtts mellan BIC och de portugisiska myndigheterna samma dag (nedan kallat ramavtalet) till kommissionen.
(18)
Den 20 januari 2012 lämnade Portugal sitt svar på kommissionens synpunkter i beslutet av den 24 oktober 2011. Samma dag lämnade de portugisiska myndigheterna också kompletterande upplysningar, bland annat en ny omstruktureringsplan för BPN (nedan kallad omstruktureringsplanen från januari 2012) och ett svar på de kompletterande frågor om ramavtalet som kommissionen ställde den 21 december 2011. Dessa upplysningar kompletterades den 3 februari 2012 med en affärs- och lönsamhetsplan som hade utarbetats av BIC, och som hädanefter i detta beslut anses utgöra en integrerad del av omstruktureringsplanen från februari 2012. Ytterligare upplysningar lämnades den 10, 17 och 23 februari 2012 som svar på kompletterande frågor som kommissionen hade ställt till de portugisiska myndigheterna den 8, 14 och 17 februari 2012. Den 16 mars 2012 lämnade Portugal även information om ett antal åtaganden till kommissionen.
(19)
Under förfarandet skedde ett antal informationsutbyten, telekonferenser och möten mellan den portugisiska staten, BPN och kommissionen.
2. Beskrivning av stödmottagarna och åtgärderna
2.1 Stödmottagaren och dess svårigheter
(20)
BPN är ett finansinstitut med säte i Portugal som tillhandahåller ett brett urval av banktjänster. När banken nationaliserades den 11 november 2008 hade den ett nätverk med 213 filialer (varav fyra fanns i Frankrike), omkring 2 200 anställda och sammanlagda tillgångar på 6,6 miljarder euro, cirka 2 % av den portugisiska banksektorns totala tillgångar.
(21)
Enligt de portugisiska myndigheterna (5) hade BPN haft likviditetsproblem sedan sommaren 2008 och den 18 juli 2008 (6) sänkte kreditvärderingsinstitutet Moody's BPN:s betyg från Baa1 till Baa3. I slutet av augusti hade BPN en positiv likviditet på 316 miljoner euro, men den 22 oktober 2008 hade banken en allvarlig negativ likviditet på 831 miljoner euro, vilket innebar att dess depositionskonto hos Portugals centralbank (nedan kallad BdP) uppgick till långt mindre än de genomsnittliga belopp som banken måste inneha för att uppfylla de rättsliga gränserna. I det skedet, under oktober 2008, togs flera initiativ för att hjälpa banken att övervinna sina likviditetsproblem och förhindra betalningsinställelser, särskilt genom tillhandahållande av speciellt likviditetsstöd i form av lån och genom andra operationer av BdP och den statligt ägda CGD (7).
(22)
Med tanke på volymen av de förluster som BPN hade ackumulerat ansåg de portugisiska myndigheterna att ytterligare likviditetsstöd inte var genomförbart med tanke på den ”höga risk som [BdP och CGD] skulle exponeras för” (8). BPN:s aktieägare hade lagt fram en plan, men på grundval av ett yttrande som utfärdades av BdP den 30 oktober 2008 ansåg regeringen inte att planen var genomförbar. Med tanke på att BPN inte längre uppfyllde solvenskraven på grund av de allvarliga värdeminskningarna (9) lade regeringen fram ett förslag till parlamentet om att BPN skulle nationaliseras till nollpris (10). Det förslaget antogs den 11 november 2008 genom lag 62-A/2008 (nedan kallad nationaliseringslagen).
(23)
Enligt de portugisiska myndigheterna berodde värdeminskningarna på oegentligheter och olagliga metoder som upptäckts av BdP och vid externa revisioner som genomförts i juni 2008, som senare i en BdP-rapport från 2009 beskrevs som ”upprepade och avsiktliga bedrägliga gärningar, som begåtts på högsta nivå i koncernledningen” (11). Detta ledde till en undersökning och till inledandet av ett antal administrativa överträdelseförfaranden (”processos de contra-ordenação”) samt ett klagomål som ingavs till den portugisiska republikens offentliga åklagarkontor.
(24)
Enligt nationaliseringslagen gavs CGD uppgiften att leda BPN, utse ledamöterna av BPN:s förvaltningsorgan och fastställa BPN:s förvaltningsmål inom 60 dagar från nationaliseringen. Nationaliseringslagen innehåller även en bestämmelse om att alla kredit- eller likviditetsstödåtgärder som vidtas av CGD ”till förmån för BPN inom ramen för nationaliseringen eller i stället för staten (…) ska beviljas en statlig garanti” (12).
2.2 Finansiella stödåtgärder före nationaliseringen
(25)
Före nationaliseringen i november 2008 hade BPN redan beviljats ett antal finansiella stödåtgärder som av de portugisiska myndigheterna beskrevs som ”speciella likviditetsstödåtgärder” (13). Den 17 februari 2010 upplyste de portugisiska myndigheterna kommissionen om att BPN under perioden fram till den 30 oktober 2008 hade beviljats speciella likviditetsstödåtgärder från både CGD och BdP till ett sammanlagt belopp av 501,6 miljoner euro, bestående av fyra lån som CGD beviljat BPN till ett sammanlagt belopp av 315 miljoner euro (14) samt likviditetsstöd i krislägen (ELA) som getts i oktober 2008 av BdP till ett belopp av 186,6 miljoner euro (15).
(26)
BdP ersattes efter nationaliseringen, men de fyra lån som beviljades av CGD återbetalades först den 9 mars 2009 i och med BPN:s första värdepappersemission.
2.3 Finansiella stödåtgärder efter nationaliseringen
(27)
I mars 2009 emitterade BPN värdepapper med garanterad teckningsrätt för CGD och en statlig garanti till ett sammanlagt belopp av 2 miljarder euro. Kommissionen informerades först den 14 augusti 2009 om dessa statliga garantier.
(28)
Genom en skrivelse av den 17 februari 2010 uppgav de portugisiska myndigheterna också att CGD den 27 oktober 2009 hade fått tillstånd att teckna värdepapper till ytterligare belopp av 1 miljard euro med en statlig garanti. Genom ett e-brev av den 14 juni 2010 informerades kommissionen därefter om att det sammanlagda beloppet för de statliga garantierna för de värdepapper som emitterats av BPN och tecknats av CGD hade ökat till 4 miljarder euro, eftersom en tredje emission av värdepapper från BPN hade anordnats i april 2010, som hade tecknats av CGD till ett belopp av 1 miljard euro.
(29)
I detta sammanhang ska det noteras att BPN sedan nationaliseringen i november 2008 och fram till juni 2011 konstant hade utnyttjat de penningmarknadskreditfaciliteter som banken hade beviljats av CGD. Det belopp som BPN var skyldigt CGD enligt dessa kortfristiga instrument uppgick till cirka 2,2 miljarder euro den 28 februari 2009. Enligt de uppgifter som lämnats av de portugisiska myndigheterna minskades dessa belopp i och med den emission av värdepapper som nämns i skälen (27) och (28) (16).
(30)
I juni 2011 uppgick BPN:s exponering för CGD i penningmarknadsinstrument till cirka 1 miljard euro. Även om finansieringen genomfördes dagligen hade den enligt de portugisiska myndigheterna en strukturell karaktär med längre datum (17) och ersattes dessutom i och med den fjärde, och sista, emissionen av värdepapper i juni 2011 och med lanseringen av två emissioner på vardera 500 miljoner euro.
(31)
Enligt de siffror som lämnades av de portugisiska myndigheterna den 3 februari 2012 uppgick det utestående belopp som BPN var skyldigt CGD (förutom värdepappersemissionerna) till 433,7 miljarder euro per den 31 december 2011 och till 232 miljoner euro per den 31 januari 2012.
Tabell 1
Översikt av den likviditet som BPN beviljats av CGD per den 31 december 2011
Med explicit statlig garanti
CGD-lån
(utan explicit statlig garanti)
Totalt
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Specialföretag (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Totalt
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Källa: De portugisiska myndigheterna.
(32)
Det ska noteras att enligt artikel 2.9 i nationaliseringslagen ska alla krediter eller kreditförstärkningar som erbjudits av CGD till BPN inom ramen för nationaliseringen garanteras av den portugisiska staten.
(33)
Det står därför klart att samtliga belopp som anges i tabell 1 ovan gynnas av en statlig garanti i enlighet med artikel 2.9 i nationaliseringslagen och de olika förordningar som utfärdats av finansministeriet. Ersättningen för de statliga garantierna fastställdes till 0,2 % per år.
2.4 Omstruktureringen av BPN
(34)
Den 16 september 2010 skickade de portugisiska myndigheterna en första omstruktureringsplan av den 13 september 2010 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2010) till kommissionen.
(35)
I planen förklarade de portugisiska myndigheterna att de hade för avsikt att dela upp BPN i en bra och en dålig bank och sedan försöka sälja den bra banken.
(36)
Staten ville sälja den ”bra banken”, BPN S.A., som endast skulle tillhandahålla banktjänster till privatpersoner, genom ett öppet upphandlingsförfarande. Förfarandet skulle genomföras genom en uppmaning till intresseanmälan och anbudsspecifikationerna (”Caderno de Encargos”) godkändes av de portugisiska myndigheterna den 16 augusti 2010 (19).
(37)
Enligt omstruktureringsplanen från 2010 skulle ett antal av BPN:s tillgångar och skulder inte omfattas av återprivatiseringen utan i stället överföras till tre nya specialföretag, Parvalorem, Parups och Parparticipadas. Dessa specialföretag skulle först finnas kvar inom BPN för att sedan överföras till staten efter försäljningen. Lån och krediter skulle överföras till Parvalorem, fastigheter och investeringsfonder till Parups och filialerna till Parparticipadas. De portugisiska myndigheterna värderade det sammanlagda beloppet för de tillgångar som skulle överföras till specialföretagen till 3 885 miljoner euro, varav 2 507 miljoner euro överfördes till Parvalorem, 1 228 miljoner euro till Parups och 150 miljoner euro till Parparticipadas.
(38)
Lånen överfördes till nominellt värde, fondandelar, värdepapper och fastighetstillgångar skulle överföras till inköpspris och de företag som ägdes av BPN till bokfört värde. Enligt de portugisiska myndigheternas uppskattning uppgick värdeminskningarna i december 2010 till sammanlagt 1 798 miljoner euro, uppdelat enligt följande: i) lån: 1 474 miljoner euro, ii) fastighetstillgångar 16 miljoner euro, iii) fondandelar: 247 miljoner euro, och iv) värdepapper: 61 miljoner euro. Enligt de upplysningar som de portugisiska myndigheterna lämnade den 20 januari 2012 överfördes dessa tillgångar till specialföretagen den 23 och 30 december 2010 (20). Specialföretagen fanns emellertid kvar inom BPN till den 15 februari 2012, då de avskildes från BPN och överfördes till ett annat statligt kontrollerat företag.
(39)
Enligt de portugisiska myndigheterna genomfördes överföringen av tillgångarna till specialföretagen enligt objektiva kriterier, med hänsyn till volymen av värdeminskningarna och med tanke på att vissa av de berörda verksamheterna inte var kärnverksamheter för BPN efter nationaliseringen (konsumentkrediter, investeringsbanktjänster, tillgångsförvaltning, förvaltning av investeringsfonder, försäkringar samt internationella verksamheter). BPN skulle ompositionera sig som en bank som enbart tillhandahåller tjänster till privatpersoner med minskad exponering för riskerna med kapitalmarknadsfinansiering.
(40)
Specialföretagen finansierade förvärvet av tillgångarna genom två finansieringslinjer på 3 895 miljoner euro, bestående av obligationer med en statlig garanti för 3 100 miljoner euro förvärvade av CGD och lån från CGD med pantförskrivna tillgångar till ett sammanlagt värde av 795 miljoner euro. Inkomsterna från försäljningen av tillgångarna till specialföretagen gav BPN möjlighet att betala tillbaka 3 900 miljoner euro i finansiering från CGD - 3 600 miljarder euro av det första beloppet på 4 miljarder euro i värdepapper (vilket innebar att ett belopp av 400 miljoner euro i värdepapper med statlig garanti inte skulle betalas av BPN) samt 300 miljoner euro i kortfristiga penningmarknadslån.
(41)
Efter överföringen av tillgångarna minskades BPN:s balansräkning med cirka 30 %.
(42)
Enligt de upplysningar som mottagits från de portugisiska myndigheterna skulle staten blivit tvungen att rekapitalisera BPN med cirka 417 miljoner euro (21) för att BPN skulle uppfylla tillämpliga lagar och föreskrifter (det vill säga att nå 9 % av det kärnprimärkapital som krävdes för 2011 (22)), och med tanke på att BPN:s egna kapital fortfarande skulle vara negativt efter överföringen av tillgångarna till specialföretagen.
(43)
Utgångspriset för BPN (som inte omfattade de tillgångar som skulle överföras till specialföretagen) i det anbud som offentliggjordes av Portugal var 171,1 miljoner euro. Priset grundades på en värdering av tredjepartskonsulten Deloitte ([…] (23) miljoner euro) och Deutsche Bank ([…] miljoner euro). BPN:s nya CGD-ledning hade under tiden inlett omstruktureringen av banken. Verksamhetskostnaderna minskades med [1-10] % från december 2008 till december 2010 och BPN:s verksamhet bantades för att endast inriktas på banktjänster till privatpersoner. Verksamhetsminskningen berodde dels på minskade insättningar efter nationaliseringen och dels på överföringen av tillgångar till de tre specialföretagen. Genom dessa åtgärder minskades förlusterna under 2010 till [50-150] miljoner euro, jämfört med [150-250] miljoner euro 2009. I ett försök att förbättra bankens anseende och produktsortiment inledde den nya ledningen en lansering av […] nya produkter och kampanjer i början av 2009. Den nya ledningen vidtog också åtgärder för att förbättra bankens riskhanterings- och internkontrollsystem.
(44)
Inga anbud inkom till de två första uppmaningarna till intresseanmälan den 30 september och den 30 november 2010.
(45)
Efter det misslyckade upphandlingsförfarandet uppgav Portugal i januari 2011 att man hade för avsikt att omstrukturera BPN och göra banken mer oberoende gentemot CGD genom att utse en ny styrelse, som alltså skulle vara oberoende i förhållande till CGD. Portugal ville också påskynda återhämtningen av BPN:s verksamhet genom att omdefiniera bankens varumärke och företagsidentitet och förstärka återhämtningsplanen genom kostnadsnedskärningar och insatser för att öka den kommersiella dynamiken. Ingen uppdaterad omstruktureringsplan inkom till kommissionen trots att den vid flera tillfällen begärde detta.
(46)
Enligt samförståndsavtalet av den 17 maj 2011 ska regeringen inleda ett nytt privatiseringsförfarande.
(47)
Enligt samförståndsavtalet åtar sig de portugisiska myndigheterna att ”inleda ett förfarande för att sälja Banco Português de Negócios (BPN) enligt en påskyndad tidsplan och utan minimipris. Därför lämnas en ny plan in till Europeiska kommissionen för godkännande enligt konkurrensreglerna. Målet är att hitta en köpare senast i slutet av juli 2011. För att underlätta försäljningen har de tre befintliga specialföretag som innehar BPN:s osäkra åtaganden som inte hör till kärnverksamheten avskilts från BPN och flera tillgångar kan komma att överföras till dessa specialföretag som ett led i förhandlingarna med presumtiva köpare. BPN inleder även att mer långtgående program för kostnadsnedskärningar i syfte att göra banken mer attraktiv för investerare. Så snart en lösning har hittats kommer CGD:s statligt garanterade fordringar på BPN och alla relaterade specialföretag att tas över av staten enligt en tidtabell som kommer att fastställas vid det tillfället” (24).
(48)
Ett tredje privatiseringsförsök utan minimipris inleddes i början av maj 2011 för att enligt samförståndsavtalet hitta en köpare av BPN senast den 31 juli 2011.
(49)
Ett anbudsförfarande genomfördes då man knöt kontakter med presumtiva köpare. En översikt av investeringsmöjligheterna (”IOO”) utarbetades. Enligt översikten måste intresserade parter bjuda på upp till 100 % av aktierna i BPN, men de kunde begära att ytterligare tillgångar och skulder skulle avlägsnas från BPN:s balansräkning. De kunde också begära högre räknade rekapitaliseringsscenarier. Ett memorandum om reglerna för förfarandet undertecknades mellan BPN och de presumtiva anbudsgivarna, som gav dem tillgång till ett datarum som inrättades den 15 juni 2011 för fem veckor.
(50)
Fyra bindande anbud inkom till den 20 juli 2011. Anbuden granskades av CGD:s och BPN:s styrelser, som lämnade sina yttranden till aktieägaren - staten - till den 25 juli 2011.
(51)
Tre av de fyra anbudsgivare som lämnade in bindande anbud uteslöts. Enligt de portugisiska myndigheterna uppfyllde två anbudsgivare (Montepio och Aníbal Ribeiro) inte kraven i det memorandum som undertecknats med BPN (25). Montepio lämnade inte anbud på förvärvet av BPN:s aktier utan endast på utvalda tillgångar och skulder, medan Aníbal Ribeiro inte hade lämnat tillräckliga bevis på förvaltningskapacitet och finansiell kapacitet för att driva en bank. Det tredje anbudet, som kom från NEI (26), uppfyllde kraven i memorandumet, men NEI lämnade inte tillräckliga bevis på sin kapacitet att driva banken och sin finansiella kapacitet att klara BPN:s framtida kapitalbehov.
(52)
På grundval av det enda giltiga anbud som inkom under anbudsförfarandet, som lämnades in av BIC den 20 juli 2011 (nedan kallat BIC:s anbud av den 20 juli 2011) beslutade regeringen den 31 juli 2011 att endast förhandla med BIC.
(53)
BIC godkändes av BdP för att utöva affärsbankverksamhet den 9 oktober 2007 och inledde sin verksamhet i praktiken i Portugal i maj 2008 med banktjänster till företag och privatpersoner som huvudverksamhet. BIC:s största aktieägare är en grupp av investerare från Angola och banken har även portugisiska aktieägare, såsom Amorim Projectos SGPS, SA (vars aktieinnehav uppgår till 25 %). I december 2010 hade BIC en omsättning på 389 miljoner euro med totala tillgångar på 1 miljard euro och per den 31 mars 2011 hade banken ett kapital på 32 miljoner euro och sju filialer. Enligt de upplysningar som lämnats av Portugal är BIC:s marknadsandel av de marknadssegment där banken är aktiv mindre än 1 % (27).
(54)
Enligt de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna slutfördes förhandlingarna med BIC efter bankens anbud av den 20 juli 2011 (28), i och med att ett ramavtal om försäljningen av BPN till BIC undertecknades den 9 december 2011 (29).
(55)
BIC:s anbud av den 20 juli 2011 innehöll endast allmänna villkor, nämligen följande:
i.
En rekapitalisering av staten så att BPN skulle nå ett kärnprimärkapital på [mellan 9 och 18] % plus [100-300] miljoner euro.
ii.
Borttagande av en del av kreditlånen som skulle väljas av BIC för att nå en utlånings-/inlåningskvot på [110-150] %.
iii.
Överföring från BPN av alla osäkra åtaganden över gränsen på cirka […] miljoner euro (beräknad nivå för tillhandahållande av lån hos BPN).
iv.
Rättighet för BIC att från BPN:s balansräkning avlägsna ytterligare tillgångar och skulder (t.ex. lån till kreditinstitut, finansiella tillgångar, fastighetstillgångar, vissa avskrivningar, andra tillgångar och andra skulder) som tillhandahållits utanför ramen för BPN:s normala verksamhet.
v.
Överföring från BPN av insättningar som inte erbjuder marknadsvillkor och som valts av BIC.
vi.
Beviljande av en kredit till BIC från CGD på högst [150-650] miljoner euro för en period på […] år, med en utlåningsränta på […] månader Euribor. Detta belopp skulle ökas om insättningarna faller under […] miljarder euro.
vii.
Behålla 500-600 anställda vid BPN (av omkring 1 600 anställda) och 160-170 filialer som är belägna i lokaler som tillhör banken eller med hyreskontrakt med en löptid på högst 12 månader.
viii.
Överföring till staten av kostnader för eventuella rättstvister.
ix.
Ett förvärvspris på 30 miljoner euro som skulle betalas av BIC.
(56)
Efter förhandlingarna, som varade i cirka fem månader, gäller följande villkor enligt ramavtalet:
i.
En rekapitalisering av staten för att nå minimikapitalnivån och det ytterligare kapital som BIC behövde - BIC behövde en slutlig kapitalnivå på [200-400] miljoner euro efter de justeringar av balansräkningen som banken hade föreslagit (30).
ii.
Borttagande av en del av lånen i BPN, utöver de lån som redan hade överförts till specialföretagen per den 30 december 2010 (31). Borttagandet av ytterligare lån skulle möjliggöra en utlånings-/inlåningskvot på [110-150] %. Kvoten hade satts till [110-150] % i BIC:s anbud av den 20 juli 2011.
iii.
Rättighet för BIC att från BPN:s balansräkning avlägsna ytterligare tillgångar och skulder (t.ex. lån till kreditinstitut, finansiella tillgångar, fastighetstillgångar, vissa avskrivningar, andra tillgångar och andra skulder).
iv.
Rättighet för BIC att inom […] månader sälja tillbaka nödlidande lån under minst […] dagar (högst […] av det totala nominella värdet på den låneportfölj som valts av BIC efter kompensation med befintliga insättningar) och för det belopp som överstiger avsättningarna ([…] miljoner euro (32)) (33).
v.
Rättighet för BIC att överföra insättningar med en prissättning på minst […] räntepunkter över den relevanta referensräntan (34) eller motta skillnaden i ersättning från staten (35).
vi.
Rättighet för BIC att före stängning begära överföring av andra tillgångar och skulder i BPN, såsom lån till kreditinstitut, fysiska och finansiella tillgångar etc.
vii.
Beviljande av en kredit till BIC från CGD till [ 2013] på högst [150-350] miljoner euro med en utlåningsränta på […] månader Euribor (36) plus en spread på […] räntepunkter. Detta belopp skulle ökas om insättningarna faller under […] miljarder euro.
viii.
Upprätthållande av en kredit på [150-500] miljoner euro hos CGD till [ 2013] för det pågående programmet för företagscertifikat som omfattas av en treårig statlig garanti, men med ett åtagande från CGD att banken inte skulle säga upp lånet före […].
ix.
Behålla omkring hälften av BPN:s anställda (minst 750 av cirka 1 600 anställda). Staten skulle täcka de totala kostnaderna för att stänga de filialer som inte tas över av BIC och betala ut ersättning till avskedade anställda eller anställda som måste byta arbetsplats).
x.
Överföring till staten av kostnader för eventuella risker för rättstvister.
xi.
Ett förvärvspris på 40 miljoner euro som betalas av BIC.
xii.
En prisklausul för att dela 20 % av nettovinsten (efter skatt) på de inkomster som BPN skulle generera under de närmaste fem åren, för inkomster som sammanlagt överstiger 60 miljoner euro, med staten.
xiii.
Ett åtagande från BIC:s sida om att inte betala ut utdelningar eller andra motsvarande förmåner till aktieägarna när det gäller BPN under en period på fem år.
(57)
Enligt omstruktureringsplanen från januari 2012 kommer den kombinerade enhet som skapas till följd av försäljningen av BPN till BIC (nedan kallad den integrerade enheten) att bli lönsam efter […] år enligt grundscenariot och även enligt ett mindre gynnsamt scenario. Det uppskattas följaktligen att den integrerade enhetens kärnprimärkapital kommer att minska från [10-15] % av den integrerade enhetens riskvägda tillgångar efter det första året, till […] % efter det femte året. Den beräknade minskningen beror på de negativa resultaten för de första åren till följd av den omstrukturering som BIC ska genomföra och den bantade bankens utökade verksamhet för att återställa lönsamheten genom att bevilja fler krediter till ekonomin. Omstruktureringen kommer att omfatta investeringar i bankernas filialer och anseende samt integration av processer, förfaranden och organisation samt IT-investeringar. Avkastningen på eget kapital (ROE) förväntas öka från -[1-5] % år 1 till +[1-5] % år 5, medan avkastningen på totalt kapital (ROA) förväntas öka från -[0-2] % år 1 till + [0-2] % år 5.
(58)
I ett mindre gynnsamt scenario som kännetecknas av en högre nivå av nödlidande lån och högre finansieringskostnader förväntas kärnprimärkapitalet minska från [8-12] % år 5, från [10-15] % i slutet av år 1.
(59)
Slutligen sköt den portugisiska staten till kapital till BPN den 15 februari 2012 till ett belopp av 600 miljoner euro (37).
3. Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet
(60)
I beslutet av den 24 oktober 2011 ställde kommissionen sig tveksam till huruvida
-
BPN är lönsamt som en integrerad enhet i köparföretaget,
-
stödet som beviljats BPN är begränsat till ett minimum och försäljningen till BIC var det minst kostsamma alternativet jämfört med ett likvidationsscenario,
-
åtgärderna som begränsar snedvridning av konkurrensen är tillräckliga, och
-
försäljningen inte innefattar stöd till köparen.
4. Synpunkter från berörda parter
(61)
Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.
5. Den portugisiska statens ståndpunkt
5.1 Den portugisiska statens ståndpunkt om beslutet av den 24 oktober 2011 (beslutet om inledande av det formella granskningsförfarandet)
(62)
De portugisiska myndigheterna hävdar att omstruktureringsplanen från januari 2012 är förenlig med omstruktureringsmeddelandet. Förutom den planen lämnade de portugisiska myndigheterna genom en skrivelse av den 20 januari 2012 ett antal synpunkter på beslutet av den 24 oktober 2011.
(63)
De portugisiska myndigheterna anser att tre typer av åtgärder till förmån för BPN inte utgör statligt stöd.
(64)
För det första hävdar Portugal att det inte finns något stödinslag i de åtgärder som beviljats BPN före nationaliseringen, nämligen likviditetsstödet i krislägen och de fyra lån som beviljats av CGD i oktober 2008. Portugal hävdar vidare att ELA-faciliteten beviljades av BdP på ett oberoende sätt, till straffränta och med säkerhet från BPN. Lånen från CGD i oktober 2008 beviljades till marknadsvillkor med en konkurrensmässig ränta och lämpliga garantier och gav följaktligen ingen ekonomisk fördel för BPN.
(65)
För det andra bestrider Portugal att statligt stöd förekom i samband med den finansiering som CGD beviljade BPN efter nationaliseringen av BPN (transaktioner på interbankpenningmarknaden och garantier för företagscertifikat från CGD). Portugal hävdar att dessa transaktioner var affärstransaktioner vars villkor och bestämmelser motsvarar jämförbara transaktioner som görs av en rationell investerare i en marknadsekonomi. De gav följaktligen ingen ekonomisk fördel för BPN.
(66)
Avslutningsvis anser de portugisiska myndigheterna även att inget statligt stöd beviljades till BIC i egenskap av köpare av BPN. De portugisiska myndigheterna hävdar att försäljningsprocessen var öppen, objektiv och icke-diskriminerande. BIC:s förslag var generellt det bästa i ekonomiska termer och bör därför anses avspegla marknadspriset. Det ramavtal som ingicks den 9 december 2011 avspeglar i stort villkoren i BIC:s anbud av den 20 juli 2011. De portugisiska myndigheterna anser också att trots att försäljningspriset var negativt skulle det enda alternativet till en försäljning (likvidation av BPN) ha tvingat staten att bära en tyngre finansiell börda och skulle dessutom ha hotat det nationella finanssystemet.
(67)
Samtidigt tillstår Portugal att några av åtgärderna till förmån för BPN utgör statligt stöd. Dessa utgörs av den statliga garantin för företagscertifikat utfärdade av BPN, överföringen av utvalda tillgångar till specialföretagen 2010, rekapitaliseringen av BPN den 15 februari 2012 inför försäljningen samt några av de åtgärder som beviljats inom ramen för den planerade försäljningen till BIC (såsom den statliga garantin för företagscertifikatprogrammet som kommer att behållas efter försäljningen).
(68)
Portugal hävdar vidare att alla åtgärder som utgör statligt stöd är förenliga med unionslagstiftningen, eftersom deras syfte är att avhjälpa en allvarlig störning i den portugisiska ekonomin i enlighet med artikel 107.3 b i fördraget.
(69)
Enligt Portugal ger omstruktureringsplanen från januari 2012 BPN möjlighet att återställa sin långsiktiga lönsamhet utan ytterligare stöd. För det första har staten omstrukturerat BPN genom att avskilja tillgångarna och överföra vissa tillgångar till specialföretagen, minska bankens närvaro på marknaden med över 50 % och upphöra med verksamheter som inte utgör banktjänster till privatpersoner samt genom olika riskkontrollåtgärder och en rationell affärspolicy. För det andra bör den integrerade enheten enligt BIC:s prognoser nå positiva resultat när BPN integreras i BIC […] omstruktureringsplanen, enligt både grundscenariot och ett mindre gynnsamt scenario. För det tredje är det negativa försäljningspriset godtagbart eftersom en likvidation är mer kostsam för staten och dessutom skulle utgöra ett hot mot den finansiella stabiliteten.
(70)
Portugal anser att åtgärderna begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att säkra den portugisiska finanssektorns stabilitet och återställa BPN:s lönsamhet.
(71)
Portugal hävdar vidare att försäljningsscenariot var det enda alternativet till det mer kostsamma likvidationsscenariot. Med andra alternativ (integration i CGD och fristående omstrukturering) skulle det inte ha varit möjligt att generera tillräckliga medel i nettonuvärde för att kompensera för den inledande investering som måste göras. Portugal uppskattar kostnaden för försäljningen till BIC till cirka […] miljoner till […] miljoner euro (exklusive eventuella effekter av vissa oförutsedda utgifter som Portugal inte anser kommer att uppstå), vilket är lägre än kostnaden för en likvidation enligt ett antal olika scenarier.
(72)
Enligt Portugal var dessutom den likviditet som beviljades BPN genom garantin för BPN:s emission av företagscertifikat efter nationaliseringen nödvändig för att säkra bankens fortsatta verksamhet under omstruktureringen.
(73)
När det gäller urvalet av de tillgångar som överfördes till specialföretagen anser Portugal att detta gjordes på grundval av objektiva kriterier i syfte att främja BPN:s långsiktiga lönsamhet och få presumtiva köpare intresserade av återprivatiseringen. Portugal hävdar också att ytterligare tillgångsöverföringar inom ramen för försäljningen till BIC är lämpliga för att säkra BPN:s framtida lönsamhet och att de begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att kunna genomföra försäljningen.
(74)
Portugal hävdar att syftet med den ökning av BPN:s kapital som genomfördes den 15 februari 2012 är att se till att BPN inte får kapitalbrist under den period som omfattas av omstruktureringsplanen från januari 2012. Enligt planens prognoser för kärnprimärkapital förväntas graden minska till [10-15] % under 2016 enligt grundscenariot och till [8-12] % enligt ett mindre gynnsamt scenario jämfört med den obligatoriska miniminivå på 10 % som börjar gälla i slutet av 2012. Portugal uppger även att de försäljningsvillkor som erbjöds av BIC inom en öppen och transparent försäljningsprocess utan minimipris är begränsade till vad som är absolut nödvändigt för att säkra BPN:s framtida lönsamhet eftersom en likvidation skulle bli mer kostsam för staten och riskera att hota den finansiella stabiliteten.
(75)
Portugal hävdar likaså att både BPN:s tidigare aktieägare och BPN själv har delat eller kommer att dela på kostnaderna för omstruktureringsprocessen i tillräcklig grad, vilket garanterar en lämplig ansvarsfördelning av kostnaderna. BPN:s tidigare aktieägare har inte mottagit någon ersättning till följd av nationaliseringen och har förlorat allt kapital de investerat i banken.
(76)
Portugal anser emellertid att det inte är lämpligt att kunder som bidrog med efterställda skulder till BPN ska omfattas av ansvarsfördelningen, med tanke på de särskilda omständigheterna kring försäljningen av dessa instrument […]. I vissa fall kan BPN på grund av produkternas tekniska specifikationer inte vägra att betala ränta till kunder för att ersätta kapital.
(77)
Enligt Portugal är BPN:s bidrag till omstruktureringsprocessen också betydande eftersom bankens ledning ersattes efter nationaliseringen. Bankens affärs- och riskhanteringsförfaranden har ändrats betydligt och dess verksamhet kommer att minskas med mer än 50 %.
(78)
Portugal medger att överföringen av tillgångar till specialföretagen till bokfört värde skedde över tillgångarnas verkliga ekonomiska värde och utan ersättning till staten. Portugal anser emellertid att det egna bidraget från BPN säkras genom nationaliseringen till nollpris, som följdes av en genomgripande omstrukturering. Portugal hävdar vidare att de eventuella fördelar som BPN skulle kunna få till följd av avskiljningen av tillgångar till specialföretagen delvis kompenseras av priset för återprivatiseringen av banken, som var det högsta möjliga. Portugal anser dessutom att ersättningen för den statliga garantin är rimlig. Trots att ersättningen är lägre (0,2 % per år) än vad som krävs för statliga garantier (38) kommer eventuella ytterligare inkomster för BPN (eller beräknade utgifter som inte uppstår) under omstruktureringen att gynna staten, som för närvarande äger alla aktier i BPN.
(79)
När det gäller den kapitalökning i BPN som genomfördes den 15 februari 2012 påpekar Portugal att BPN:s aktieägarstruktur inte kommer att ändras och att kapitalet åtminstone delvis kommer att återvinnas genom försäljningen av BPN, eftersom en försäljning bidrar till att undvika den ännu högre kostnaden för en likvidation.
(80)
Portugal anser även att de åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas av staten inte orsakar en snedvridning av konkurrensen. Portugal påpekar att den integrerade enhetens marknadsandel kommer att vara mindre än 1 % ([0-1] % av marknadsandelen i banksektorn, den fjortonde när det gäller kundkrediter och den femtonde i fråga om insättningar). Dessutom kommer åtgärderna sannolikt inte att få negativa effekter för utländska bankers inträde på den inhemska marknaden, vilket är uppenbart med tanke på att BIC i sig innehas av en angolansk finansgrupp. Portugal anser också att det inte föreligger någon moralisk risk eftersom banken har nationaliserats, ledningen har avsatts, aktieägarna inte har fått någon ersättning och banken har genomgått en genomgripande omstrukturering.
(81)
Portugal anser dessutom att ett antal av de åtgärder som vidtagits inom ramen för processen är tillräckliga och rimliga för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen. BPN:s närvaro på marknaden hade minskat före nationaliseringen (BPN var den nionde största banken i Portugal med marknadsandelar på mellan [1-5] % och [1-5] % beroende på marknad). När BPN omstrukturerades minskade marknadsnärvaron med över 50 % och verksamheten återinriktades på banktjänster till privatpersoner. Nationaliseringen genomfördes utan ersättning till de tidigare aktieägarna och bankens affärstrategi och riskkontrollpolicy ändrades till följd av nationaliseringen.
(82)
De portugisiska myndigheterna hävdar även att BPN:s försäljningsprocess var öppen och transparent. Slutligen är BIC förbjuden att ge utdelning fram till 2016 för att säkerställa att det finansiella stöd som beviljats BPN används för att säkra bankens långsiktiga lönsamhet. I och med vinstdelningsöverenskommelsen mellan staten och BIC för resultat över […] miljoner euro kan staten återvinna en del av kostnaderna för omstruktureringen av banken. BIC:s åtagande att inte hänvisa till det statliga stöd som banken har mottagit i sin marknadskommunikation garanterar enligt de portugisiska myndigheterna att stödet inte används till skada för konkurrenterna. Andra möjliga åtaganden enligt kommissionens riktlinjer för omstrukturering av banker (såsom åtgärder för att främja öppnande av marknaderna, begränsningar av marknadsandelar eller avyttringar av ytterligare tillgångar och verksamheter) är inte relevanta för omstruktureringen av BPN.
5.2 Synpunkter från den portugisiska staten
(83)
När det gäller genomförandet av omstruktureringsplanen gör de portugisiska myndigheterna följande åtaganden:
(84)
BPN:s kärnprimärkapital på dagen för försäljningen till Banco BIC ska inte vara högre än [10-18] %.
(85)
Om Banco BIC eller den integrerade enheten väljer att återlämna lån till staten eller till någon enhet som kontrolleras av staten efter försäljningen, kommer de att betala tillbaka det kapital som är knutet till dessa lån till staten till ett belopp av [10-18] % av lånens riskvägda tillgångar.
(86)
Banco BIC och den integrerade enheten kommer inte att ha rätt att överföra värdeminskade lån till staten eller till någon enhet som kontrolleras av staten efter [ 2013].
(87)
Banco BIC eller den integrerade enheten kommer att överföra nödlidande lån till staten eller till någon enhet som kontrolleras av staten enligt de villkor som anges i skäl (85) först efter det att de fullständigt har uttömt alla avsättningar som finns tillgängliga på BPN:s konton på försäljningsdagen.
(88)
Den befintliga kreditlinjen på [150-500] miljoner euro som anges i ramavtalet avseende BPN:s företagscertifikatprogram med statlig garanti kommer inte att förlängas längre än […] år från försäljningsdagen.
(89)
Ersättningen av likviditetsstödet på [200-400] miljoner euro som CGD ska bevilja Banco BIC eller den integrerade enheten kommer att fastställas till minst Euribor +[…] räntepunkter.
(90)
Fram till den 31 december 2016 kommer Portugal att ansöka om förhandsgodkännande från kommissionen innan kreditlinjer eller garantier beviljas av CGD eller staten till Banco BIC eller till den integrerade enheten efter försäljningen.
(91)
Banco BIC och den integrerade enheten kommer inte att göra några förvärv av företag fram till den 31 december 2016 om inte det totala ackumulerade bruttoförsäljningspris som betalas av Banco BIC och den integrerade enheten för alla förvärv under ett räkenskapsår är mindre än […] miljoner euro. Det totala ackumulerade bruttoförsäljningspriset för sådana eventuella förvärv kommer att uppskattas utan att räkna med övertagande eller överföring av skulder i samband med sådana förvärv.
(92)
Banco BIC, den integrerade enheten och Portugal kommer fram till den 31 december 2016 inte att utnyttja några köpoptionsrätter för efterställda skulder som utfärdats av BPN före försäljningsdatumet.
(93)
Banco BIC eller den integrerade enheten kommer inte att hänvisa till användningen av statligt stöd i sina marknadsföringskampanjer och meddelanden till investerare.
6. Bedömning
6.1 Förekomst av stöd
(94)
Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Därav följer att en statlig åtgärd betraktas som statligt stöd om den uppfyller något av följande fyra (kumulativa) kriterier:
-
Statliga medel,
-
selektiv fördel,
-
snedvridande effekt på konkurrensen, och
-
påverkan på handeln mellan medlemsstaterna.
6.1.1. Åtgärder till förmån för BPN och den ekonomiska verksamheten efter försäljningen
6.1.1.1 Åtgärder som beviljats före nationaliseringen
(95)
Portugal hävdar att de åtgärder som beviljats BPN före nationaliseringen inte utgör statligt stöd. Åtgärderna består av ett likviditetsstöd i krislägen (ELA) och fyra lån som beviljats av CGD i oktober och november 2008 före nationaliseringen av BPN.
(96)
När det gäller den ELA-facilitet som beviljades BPN före nationaliseringen fattades detta beslut, såsom de portugisiska myndigheterna påpekar i sina synpunkter på beslutet av den 24 oktober 2011, oberoende, till en straffränta och med stöd av garantier som lämnades av BPN, utan statlig garanti.
(97)
Vid tidpunkten för utbetalningen av ELA-faciliteten (den 17 och 27 oktober 2008) hade inget beslut fattats om BPN:s solvens och nationalisering (eftersom dessa beslut fattades först tidigt i november 2008). ELA-faciliteten ingick inte i något större stödpaket, utan utgjorde snarare ett tillhandahållande av likviditet som ett led i BdP:s normala verksamhet.
(98)
I enlighet med bankmeddelandet (39) drar kommissionen därför slutsatsen att det inte förekom statligt stöd inom ramen för BdP:s tillhandahållande av ELA-faciliteten till BPN.
(99)
I fråga om de lån som beviljats av CGD konstaterar kommissionen att BPN före nationaliseringen mottog lån till ett totalt belopp av 315 miljoner euro, inte 235 miljoner euro, från CGD (40).
(100)
Kommissionen konstaterar vidare att CGD är helägt av staten, som utser CGD:s styrelsemedlemmar. För att fastställa om lånen kan tillskrivas staten måste de särskilda omständigheterna kring beviljandet bedömas för att kunna avgöra om CGD agerade av andra skäl än normal handelspraxis. I detta sammanhang är följande överväganden relevanta.
(101)
För det första var BPN:s svårigheter redan väl kända vid den tidpunkt då de tre första lånen beviljades i oktober 2008. Enligt de portugisiska myndigheterna hade BPN dragits med likviditetsproblem sedan sommaren 2008, vilket också framgår av de betydande ändringarna i BPN:s högsta ledning (den högsta ledningen hade ändrats två gånger sedan början av 2008), de revisioner av BPN som genomfördes av BdP i juni samt Moody's nedskrivning av BPN till Baa3 den 18 juli 2008. Dessutom beviljades det andra, tredje och fjärde lånet efter den 22 oktober 2008, det datum då BPN enligt Portugal hade en allvarlig negativ likviditet. En långivare som agerar enligt normal handelspraxis skulle ha begärt nödvändig information från BPN för att sätta sig in i bankens likviditetssituation och återbetalningsförmåga innan den beviljade ytterligare lån och skulle följaktligen ha insett att BPN befann sig i en svår finansiell situation.
(102)
För det andra var lånebeloppen mycket stora jämfört med storleken på BPN:s balansräkning och skulder vid tidpunkten, vilket innebar att CGD utsattes för en stark enskild exponering för en bank i svårigheter.
(103)
För det tredje beviljades lånen i oktober och november 2008, kort efter Lehman Brothers konkurs, vid en tidpunkt då interbankmarknaderna i stort sett var oåtkomliga, även för de starkaste internationella finansinstituten, för att inte tala om banker med avsevärda likviditetsproblem.
(104)
För det fjärde, och när det gäller det fjärde lånet, konstaterar kommissionen att CGD inte bara förvaltade BPN i statens intresse enligt artikel 2.7 i nationaliseringslagen, utan även erhöll en statlig garanti enligt artikel 2.9 i lagen med avseende på all kredit och likviditet som banken kunde tänkas bevilja BPN inom ramen för nationaliseringen och ”i statens ställe”.
(105)
Med tanke på den finansiella och ekonomiska situationen i allmänhet och BPN:s välkända svårigheter i synnerhet, är det högst osannolikt att ett annat institut skulle ha beviljat likviditetsmedlen i fråga till BPN, vilket förklarar varför de portugisiska myndigheterna ansåg att CGD:s likviditetsåtgärder var av en ”speciell” karaktär (se skäl (25)).
(106)
På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att CGD:s beslut att bevilja BPN de berörda lånen före nationaliseringen inte var ett normalt kommersiellt beslut. Beslutet att göra detta måste direkt tillskrivas staten. Lånen utgör därför statliga medel.
(107)
Eftersom lånen till BPN gav banken likviditet som den annars inte skulle kunna skaffa på marknaden innebär detta att lånen gav BPN den likviditet som banken behövde för att kunna fortsätta sin verksamhet och konkurrera om bland annat lån och insättningar på de bankmarknader där den var aktiv.
(108)
Kommissionen anser därför att BPN erhöll en ekonomisk fördel.
(109)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de endast gynnar BPN.
(110)
Trots Portugals påpekande om att BPN endast var den nionde största banken inom den portugisiska banksektorn före nationaliseringen utgjorde lånen från CGD en snedvridning av eller hotade att snedvrida konkurrensen genom att BPN gynnades jämfört med andra konkurrerande banker eftersom banken fick likviditet som den annars inte skulle ha kunnat skaffa på marknaden.
(111)
Med tanke på att BPN var aktiv på nationell, europeisk och internationell nivå vid tidpunkten för beviljandet av lånen, exempelvis via sin franska filial, hotade åtgärderna också att påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(112)
Kommissionen anser därför att de fyra lånen på totalt 315 miljoner euro från CGD till BPN i oktober och november 2008 utgör statligt stöd.
6.1.1.2. Åtgärder som beviljades efter nationaliseringen, inte speciellt kopplade till försäljningen till BIC
(113)
I sitt beslut av den 24 oktober 2011 har kommissionen redan fastställt att nationaliseringen inte utgör statligt stöd till förmån för BPN:s aktieägare.
(114)
Följande åtgärder, som inte var direkt kopplade till försäljningen till BIC, beviljades efter nationaliseringen av BPN:
a)
Den statliga garanti för skulder som utfärdades av BPN och finansierades av CGD, inklusive både emission av företagscertifikat som tecknades av CGD och utnyttjande av penningmarknadskreditfaciliteter som tillhandhölls av CGD.
b)
Överföringen av tillgångar och skulder till de tre specialföretag som ägdes av staten.
(115)
Den statliga garanti för företagscertifikat som utfärdades av BPN (och specialföretagen) och som tecknades av CGD, som beviljades BPN efter nationaliseringen, finansierades direkt av medlemsstaten. Enligt artikel 2.9 i nationaliseringslagen ska all kredit eller likviditet som erbjuds av CGD till förmån för BPN (och specialföretagen) inom ramen för nationaliseringen garanteras av den portugisiska staten. Det är därför odiskutabelt att all finansiering som lämnats av CGD till BPN (eller specialföretagen) efter nationaliseringen innehåller inslag av statliga medel.
(116)
Dessutom ska det betonas att CGD var den enda enhet som tillhandahöll finansiering till BPN eller specialföretagen efter nationaliseringen och att CGD:s exponering ökade med tiden när andra skulder förföll till betalning och inte sköts över av de ursprungliga långivarna eller ersattes med utlåning från andra institut. Bristen på alternativa finansieringskällor för BPN är inte förvånande, med tanke på att bankens finansiella svårigheter och ovissa framtid var allmän kännedom.
(117)
De statliga garantierna gav BPN möjlighet att erhålla finansiellt stöd i en situation där det inte fanns några alternativ på marknaden.
(118)
Tack vare de statliga garantierna kunde BPN fortsätta sin verksamhet på marknaderna, konkurrera om verksamheter (inte bara för att upprätthålla befintliga verksamheter utan även om eventuella nya verksamheter) och uppfylla sina skyldigheter gentemot kunder och andra marknadsaktörer.
(119)
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de statliga garantierna gav BPN en ekonomisk fördel.
(120)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de gynnar en specifik enhet, BPN. När det gäller den del av likviditetsstödet som fanns kvar efter försäljningen gynnas också den integrerade enheten.
(121)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(122)
Genom de statliga garantierna till förmån för BPN erhöll BPN ett stort finansieringsbelopp som inte fanns tillgängligt på marknaden och som beviljades BPN med en selektiv fördel. Tack vare de statliga garantierna kunde BPN hålla sig kvar på marknaden och bedriva sina verksamheter utan att påverkas ytterligare av den tidigare situationen. De statliga garantierna utgör således statligt stöd.
(123)
Avlägsnandet av vissa tillgångar som överfördes från BPN till specialföretagen, vilka är helägda av staten, innebär att medlemsstaten bär hela det finansiella ansvaret för specialföretagen och utsätter sig för alla risker avseende tillgångarna i specialföretagen, varav åtminstone några kan vara oindrivbara. Åtgärden har därför inslag av statliga medel.
(124)
Kommissionen anser att överföringen av tillgångar till ett bokfört värde på 3,9 miljarder euro till specialföretagen före försäljningen (de värdeminskade tillgångarna uppskattades till 1,8 miljarder euro) ger BPN en fördel eftersom överföringen genomfördes utan förhandstillsyn, tillgångarna inte värderades till marknadspris och staten inte ersattes inom ramen för överföringen.
(125)
Kommissionen anser att överföringen av tillgångar till bokfört värde och inte till marknadsvärde ger BPN en ekonomisk fördel jämfört med bankens konkurrenter.
(126)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de gynnar en specifik enhet, BPN.
(127)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
6.1.1.3. Åtgärder som beviljats efter nationaliseringen i anslutning till försäljningen till BIC
(128)
Förutom de åtgärder som beviljades BPN efter nationaliseringen och som inte hade samband med försäljningen till BIC, beviljades ytterligare åtgärder i anslutning till försäljningen. De består av följande:
a)
BPN rekapitaliserades inför försäljningen.
b)
Ytterligare tillgångar och skulder överfördes till BPN i samband med försäljningen.
c)
BIC beviljades rätten att överföra nödlidande lån till staten efter försäljningen.
d)
Kostnader för eventuella risker för rättstvister överfördes till staten inför försäljningen.
e)
CGD beviljade den integrerade enheten ett likviditetsstöd efter försäljningen och krediten för företagscertifikat behölls efter försäljningen och garanterades av staten, till ett belopp av [150-500] miljoner euro.
(129)
Den 15 februari 2012 genomfördes en rekapitalisering av BPN till ett belopp av 600 miljoner euro. Åtgärden vidtogs direkt av staten genom användning av statliga medel inför försäljningen till BIC.
(130)
Rekapitaliseringen av BPN till ett belopp av 600 miljoner euro den 15 februari 2012 avpassades för att ge BPN [200-400] miljoner euro i aktiekapital vid försäljningstillfället. Vid tidpunkten för BIC:s anbud av den 20 juli 2011 motsvarade det senare beloppet uppskattningsvis [10-18] % av kärnprimärkapitalet. Detta belopp överstiger väsentligt det lägsta lagstadgade kapitalkravet (9 % i kärnprimärkapital i slutet av 2011 och 10 % i slutet av 2012) (41).
(131)
Kommissionen anser att kapitaltillskottet ger BPN en ekonomisk fördel och att det gynnar den ekonomiska verksamheten efter försäljningen. Fördelen uppstår i och med att det garanteras att det kapital som krävs för att uppfylla och överstiga de lagstadgade kraven finns tillgängligt för BPN efter rekapitaliseringen och även kommer att finnas tillgängligt för den integrerade enheten. Det kapitalet ger BPN, och även den integrerade enheten, möjlighet att vara aktiva på marknaden och tillhandahålla ny kredit under ekonomiska förhållanden där andra konkurrenter måste minska sin utlåning.
(132)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de endast gynnar en särskild enhet - BPN och den integrerade enheten - som kommer att fortsätta sin ekonomiska verksamhet efter försäljningen.
(133)
Portugal hävdar att BPN fortsatte att minska sin marknadsandel efter nationaliseringen och att den integrerade enheten kommer att ha en marknadsandel på mindre än 1 % när det gäller krediter till kunder, kundresurser och bankprodukter och mindre än 2 % på de relevanta marknaderna. Åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom BPN och den integrerade enheten efter försäljningen till BIC får en gynnad ställning i förhållande till andra konkurrerande banker. Överskottskapitalet i den integrerade enheten skyddar den ekonomiska verksamheten från investeringsrisker som andra konkurrenter måste ta. Det är också mer sannolikt att ytterligare likviditet kommer att finnas tillgänglig för båda förmånstagarna och underlätta en framtida utökning av BPN och den integrerade enheten under ekonomiska förhållanden där andra konkurrenter som är aktiva i Portugal måste minska sin utlåning.
(134)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(135)
Den rekapitalisering av BPN på 600 miljoner euro som genomfördes den 15 februari 2012 utgör statligt stöd.
(136)
De åtgärder som beviljats i samband med försäljningen till BIC innefattar en rättighet för BIC att före stängning begära överföring av andra tillgångar och skulder i BPN, såsom lån till kreditinstitut och fysiska och finansiella tillgångar och en rätt för BIC att överföra insättningar med en prissättning på minst […] räntepunkter över den relevanta referensräntan eller motta skillnaden för sådana insättningar i ersättning från staten.
(137)
Avlägsnandet från BPN av vissa lån och skulder (inklusive insättningar) som valts av BIC finansieras direkt av medlemsstaten. Alla poster som avlägsnas från BPN kommer antingen att överföras till bokfört värde till specialföretagen, som är helägda av staten, eller kommer i alla händelser att stå under medlemsstatens finansiella ansvar. Medlemsstaten kommer följaktligen att bära den finansiella bördan för att förvalta och avyttra dessa tillgångar och skulder. Medlemsstaten måste också finansiera skillnaden mellan räntan på insättningarna och pristaket på […] räntepunkter över referensräntan.
(138)
Kommissionen anser att överföringen av ytterligare tillgångar och skulder till specialföretagen före försäljningen ger BPN och den integrerade enheten en fördel eftersom överföringen genomfördes utan förhandstillsyn, tillgångarna inte värderades till marknadspris och staten inte ersattes inom ramen för överföringen.
(139)
Kommissionen anser vidare att överföringen av tillgångar till bokfört värde och inte till marknadsvärde ger BPN och den integrerade enheten en ekonomisk fördel jämfört med konkurrenterna. BIC fick fritt välja de tillgångar som skulle avlägsnas enligt det villkoret i ramavtalet. Tillgångarna värderades inte till marknadsvärde och staten ersatte dem inte. Tvärtom, i den utsträckning som detta alternativ minskar BPN:s riskvägda tillgångar skulle detta leda till en ökning av bankens kapitaltäckningskvot, vilket i sin tur innebär att bankens förmåga att bevilja nya lån och vara aktiv på marknaden ökar. Efter försäljningen överförs den fördelen till den integrerade enheten.
(140)
Staten ersätter skillnaden mellan räntan på insättningar och pristaket på […] räntepunkter över referensräntan. Detta innebär att BPN slipper betala en kostnad som banken skulle behöva betala under normala omständigheter, vilket ger banken en fördel.
(141)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de endast gynnar en särskild enhet - BPN - och den ekonomiska verksamheten kommer att fortsätta efter försäljningen.
(142)
Åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom BPN och den integrerade enheten efter försäljningen till BIC får en gynnad ställning i förhållande till andra konkurrerande banker genom att banken inte behöver minska sin utlåning som andra banker och genom att BPN och den integrerade enheten kan bevilja mer kredit till ekonomin.
(143)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(144)
Överföringen av ytterligare tillgångar och skulder (inklusive insättningar) från BPN:s balansräkning till specialföretagen före försäljningen utgör statligt stöd.
(145)
BIC har rätt att inom […] månader sälja tillbaka nödlidande lån under minst […] dagar (högst […] % av det nominella värdet på den totala låneportfölj som valts av BIC efter kompensation med befintliga insättningar) och för det belopp som överstiger avsättningarna ([…] miljoner euro).
(146)
BIC:s rätt att avlägsna vissa lån och skulder från balansräkningen efter försäljningen finansieras direkt av medlemsstaten. Alla poster som avlägsnas från BPN kommer antingen att överföras till bokfört värde till specialföretagen, som är helägda av staten, eller kommer i alla händelser att stå under medlemsstatens finansiella ansvar. Medlemsstaten kommer följaktligen att bära den finansiella bördan för att förvalta och avyttra dessa tillgångar och skulder.
(147)
Kommissionen anser att möjligheten att avlägsna nödlidande lån efter försäljningen ger BPN och den integrerade enheten en möjlighet att utöka sin verksamhet och bevilja mer kredit under ekonomiska förhållanden där andra konkurrenter som är aktiva i Portugal måste minska sin utlåning. Om banken behåller sin aktienivå kommer dess kapitaltäckningskvot i själva verket att öka efter det att nödlidande lån avlägsnas och de riskvägda tillgångarna minskar. Bankens förmåga att bevilja nya lån och vara aktiv på marknaden skulle följaktligen öka.
(148)
Den integrerade enheten kommer också att ha en fördel jämfört med konkurrenterna eftersom de måste bära värdeminskningar på tillgångar av lägre kvalitet, vilket minskar deras kapital för ny utlåning. Den integrerade enhetens kapitalbas kommer däremot inte att minskas till följd av sådana värdeförsämringar och minskat värde på låneportföljen.
(149)
BIC:s möjlighet att överföra nödlidande lån till staten fram till senast […] efter försäljningsdagen kan förändra strukturen i bankens riskvägda tillgångar och leda till ett högre kärnprimärkapital än den nivå på [10-18] % som anges i BIC:s anbud av den 20 juli 2011. Kommissionen noterar Portugals åtagande i detta avseende, dvs. att om Banco BIC eller den integrerade enheten väljer att återlämna lån till staten eller till någon enhet som kontrolleras av staten efter försäljningen, kommer de att betala tillbaka det kapital som är knutet till dessa lån till staten till ett belopp av [10-18] % av lånens riskvägda tillgångar. Dessutom kommer banken att överföra nödlidande lån och betala tillbaka det kapital som är knutet till lånen till staten först efter det att den fullständigt har uttömt alla avsättningar som finns tillgängliga på BPN:s konton på försäljningsdatumet.
(150)
Den berörda åtgärden är selektiv eftersom den endast gynnar en särskild enhet - BPN - och den ekonomiska verksamheten kommer att fortsätta efter försäljningen.
(151)
Åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom BPN och den integrerade enheten efter försäljningen till BIC får en gynnad ställning i förhållande till andra konkurrerande banker genom att banken inte behöver minska sin utlåning som andra banker och genom att BPN och den integrerade enheten kan bevilja mer kredit till ekonomin.
(152)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(153)
I avsaknad av ett åtagande att återlämna det kapital som är knutet till lånen kan denna åtgärd ge BPN och den integrerade enheten möjlighet att retroaktivt ändra bankens riskvägda tillgångar efter försäljningen. Detta skulle i sin tur leda till en högre proportionell kapitalisering av banken. Åtgärden ger följaktligen banken en fördel och snedvrider konkurrensen med konkurrenterna. Åtgärden utgör således statligt stöd.
(154)
Överföringen av BPN:s risker för rättstvister till staten utgör en skuld som tas över av staten.
(155)
Genom att ta över en skuld från BPN ger staten BPN och den integrerade enheten en fördel jämfört med deras konkurrenter, som måste ta på sig motsvarande skulder i sina egna balansräkningar.
(156)
Den berörda åtgärden är selektiv eftersom den endast gynnar en särskild enhet (BPN och den integrerade enheten efter försäljningen till BIC).
(157)
Åtgärden ger BPN och den integrerade enheten en kapitallättnad i en situation där det inte fanns andra alternativ på marknaden och där konkurrenterna måste ta på sig sådana skulder i sina balansräkningar.
(158)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(159)
Åtgärden medför en sänkning av kapitalkravet och utgör således statligt stöd.
(160)
CGD:s beviljande av ett likviditetsstöd på [150-350] euro till den integrerade enheten efter försäljningen samt bevarandet av en kredit för företagscertifikat på [150-500] miljoner euro till förmån för BPN måste tillskrivas staten med tanke på de särskilda omständigheter som rådde när åtgärderna vidtogs.
(161)
För det första är CGD helägt av staten, som utser CGD:s styrelsemedlemmar. Såsom konstateras i skäl (100) utsågs CGD enligt lag att förvalta BPN och fick också en statlig garanti i enlighet med artikel 2.9 i nationaliseringslagen med avseende på all kredit och likviditet som CGD kunde tänkas bevilja BPN inom ramen för nationaliseringen och ”i stället för staten”. Denna garanti fortsätter att omfatta krediten på [150-500] miljoner euro.
(162)
För det andra fattade inte CGD besluten att bevilja likviditet och kreditlinjer på ett oberoende sätt, utan besluten ingick i de försäljningsvillkor som BIC förhandlat fram med de portugisiska myndigheterna.
(163)
Det faktum att CGD beviljade ett likviditetsstöd på [200-400] miljoner euro till den integrerade enheten efter försäljningen och behöll en kreditlinje för företagscertifikat på [150-500] miljoner euro efter försäljningen kan följaktligen direkt tillskrivas medlemsstaten.
(164)
Genom åtgärderna får BPN och den integrerade enheten enkel och billig tillgång till likviditet.
(165)
När det gäller det likviditetsstöd på [200-400] miljoner euro som CGD beviljade BIC konstaterar kommissionen att det kommer att utgöra en buffert för den integrerade enhetens finansieringsposition i händelse av ett utflöde av insättningar efter försäljningen. CGD har inte beviljat en sådan kreditlinje till någon annan enhet än den integrerade enheten. Kreditlinjen utgör därför en ekonomisk fördel för den integrerade enheten.
(166)
Upprätthållandet av en kreditlinje med statlig garanti på [150-500] miljoner euro till […] för det pågående företagscertifikatprogrammet ger också BPN och den integrerade enheten en fördel jämfört med sina konkurrenter när det gäller tillgång till likviditet.
(167)
Den berörda åtgärden är selektiv eftersom den endast gynnar en särskild enhet (BPN och den integrerade enheten efter försäljningen till BIC).
(168)
Den fördel som getts BPN och den integrerade enheten efter försäljningen snedvrider konkurrensen, särskilt med tanke på de nuvarande höga lånekostnaderna på finansmarknaderna.
(169)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(170)
CGD:s beviljande av en likviditetskredit på [200-400] euro till den integrerade enheten efter försäljningen samt bevarandet av en kredit för företagscertifikat på [150-500] miljoner euro till förmån för BPN utgör statligt stöd.
6.1.1.4 Eventuellt stöd till köparen
(171)
Enligt punkt 49 i bankmeddelandet är det viktigt att vissa krav respekteras för att garantera att inget stöd beviljas köparen av ett finansinstitut som säljs av staten. Följande kriterier är särskilt relevanta i detta sammanhang: att processen är öppen, transparent och icke-diskriminerande, utan villkor, att försäljningen sker på marknadsvillkor och att staten maximerar försäljningspriset för de tillgångar och skulder som berörs.
(172)
När det gäller det första kravet inleddes försäljningsprocessen som ett öppet och ovillkorligt anbudsförfarande, men det bindande anbud som lämnades av BIC var inte slutgiltigt med avseende på flera väsentliga aspekter av den föreslagna transaktionen, inklusive den slutliga omfattningen av de av BPN:s tillgångar och skulder som BIC hade för avsikt att förvärva samt det exakta antal filialer och anställda som skulle tas över. Alla dessa aspekter diskuterades under senare bilaterala förhandlingar mellan de portugisiska myndigheterna och BIC, vilka kulminerade i ramavtalet av den 9 december 2011. Inte ens ramavtalet är slutgiltigt när det gäller den exakta omfattningen av den bank som förvärvas. Särskilt anmärkningsvärt är att de tillgångar och skulder som BIC kommer att ta över inte har fastställts, trots att det tydligt anges att BPN kommer att ha ett aktiekapital på [200-400] miljoner euro vid försäljningstillfället. Med andra ord anges det varken i BIC:s anbud av den 20 juli 2011 eller i ramavtalet exakt vad BIC köper, men ett exakt pris anges i båda dokumenten.
(173)
I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att villkoren i ramavtalet inte bör avvika från villkoren i BIC:s bindande anbud av den 20 juli 2011 genom att ge BIC och/eller den integrerade enheten ytterligare fördelar. Med tanke på de mycket vaga villkoren i det bindande anbudet av den 20 juli 2011 skulle BIC i själva verket mycket väl kunna driva fram ytterligare förmåner från staten, t.ex. genom att minska omfattningen av de tillgångar och skulder som banken faktiskt förvärvar. Sådana ytterligare förmåner skulle leda till ett högre kärnprimärkapital än vad som anges i BIC:s anbud av den 20 juli 2011, utan att detta skulle strida mot villkoren för försäljningsprocessen.
(174)
Kommissionen välkomnar därför Portugals åtagande att minska nivån för kapitaliseringen av BPN på försäljningsdagen till [10-18] % av kärnprimärkapitalet, vilket anges i BIC:s avtal. Portugals ytterligare åtagande att BIC ska få återlämna det kapital som är knutet till eventuella nödlidande lån som banken skulle återlämna till staten eller till ett statsägt specialföretag efter försäljningen garanterar att kärnprimärkapitalet inte kommer att ökas på ett otillbörligt sätt efter försäljningen.
(175)
Såsom framgår av avsnitt 6.1.1.3 innehåller alla åtgärder i samband med försäljningen till BIC inslag av statliga medel.
(176)
Eftersom BPN:s kärnprimärkapital inte fastställs i BIC:s anbud av den 20 juli 2011 eller i ramavtalet (i båda dokumenten anges endast det exakta kapital som ska finnas i BPN vid försäljningstillfället, utan hänsyn till bankens riskvägda tillgångar eller BIC:s rätt att välja vilka tillgångar och skulder som ska överföras till specialföretagen före försäljningen) konstaterar kommissionen att det finns en möjlighet att BPN:s kärnprimärkapital till slut blir högre än vad som anges i anbudet. Enligt de upplysningar som lämnats av de portugisiska myndigheterna uppgår den kapitalnivå som anges i BIC:s anbud av den 20 juli 2011 till [10-18] %.
(177)
Kommissionen konstaterar emellertid att Portugal har åtagit sig att begränsa kapitaliseringsgraden av BPN på försäljningsdagen till [10-18] % i kärnprimärkapital enligt BIC:s anbud. På så sätt kan staten maximera försäljningspriset för de tillgångar och skulder som berörs. Detta åtagande är nödvändigt för att garantera att BIC inte ges en fördel.
(178)
Genom att utnyttja rätten att överföra fler nödlidande lån till staten efter försäljningen kan BIC dessutom ytterligare minska bankens omfattning och således öka den integrerade enhetens kärnprimärkapital till en högre täckningsgrad än vad som anges i BICs anbud av den 20 juli 2011. Detta kan ge BIC en ytterligare fördel. Portugals kompletterande åtagande att BIC ska få återlämna kapital som är knutet till eventuella nödlidande lån till staten eller ett statsägt specialföretag efter försäljningen garanterar att kärnprimärkapitalet inte kommer att ökas ytterligare efter försäljningen. Detta kompletterande åtagande är således nödvändigt för att undvika att BIC ges en fördel.
(179)
De berörda åtgärderna är selektiva eftersom de gynnar en särskild enhet, nämligen BIC, och implicit även den integrerade enheten.
(180)
Med tanke på BPN:s ställning i den portugisiska finanssektorn, att finanssektorn är öppen för stark konkurrens på unionsnivå och att BPN konkurrerar med ett betydande antal utländska bankers filialer i Portugal, anser kommissionen att eventuella fördelar från statliga medel skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i enlighet med artikel 107.1 i fördraget.
(181)
Med hänsyn till de åtaganden som gjorts av Portugal drar kommissionen slutsatsen att slutresultatet av processen, inbegripet de aspekter som har överenskommits med BIC enligt ramavtalet, inte skulle ha ändrat resultatet av anbudsförfarandet. BIC har således inte fått någon fördel genom försäljningsprocessen.
6.1.2 Beräkning av stödets storlek
(182)
BPN och den integrerade enhet som kommer att fortsätta BPN:s ekonomiska verksamheter gynnades av flera statliga stödåtgärder enligt sammanfattningen nedan:
Tabell 1
Stödåtgärder som beviljats BPN och den integrerade enheten
Beskrivning
Belopp i miljoner euro
a.
Lån som beviljats av CGD före nationaliseringen
315
b.
Överföring av tillgångar på 3,9 miljarder euro till specialföretagen före upphandlingsförfarandet
Mellan 1 800 och 4 000
c.
Kapitaltillskott från staten den 15 februari 2012
600
d.
Likviditet beviljad av CGD till BPN (per den 31 december 2011)
[150-500]
varav täcks av en explicit statlig garanti
[200-400]
e. Likviditet begärd av BIC för den integrerade enheten
varav upprätthållande av det befintliga företagscertifikatprogrammet
400
ny likviditet
300
(183)
För det första är det viktigt att påpeka att inte alla dessa stödåtgärder ska betraktas som kumulativa, eftersom vissa åtgärder ersatte andra enligt de portugisiska myndigheterna (de första lånen som beviljades av CGD före nationaliseringen ersattes till exempel av de företagscertifikat som utfärdades av BPN efter nationaliseringen).
(184)
Åtgärderna b och c omfattar antingen kapitaltillskott eller motsvarar kapitaltillskott. De uppgår till minst 3 miljarder euro, eller omkring 50 % av BPN:s balansräkning före nationaliseringen. Dessutom uppgår det totala beloppet för de statliga garantierna för det företagscertifikatprogram som Portugal beviljade till förmån för BPN till 5 miljarder euro, varav 4,5 miljarder euro hade utnyttjats per den 31 december 2011.
(185)
BIC har också rätt att överföra insättningar med en prissättning på minst […] räntepunkter över den relevanta referensräntan eller motta skillnaden i ersättning från staten för sådana insättningar. Enligt Portugals beräkningar uppgår kostnaden för detta till cirka […] euro. Slutligen innehåller överföringen till staten av kostnader i samband med rättstvister och överföringen i anslutning till försäljningen av ytterligare tillgångar och skulder, inklusive nödlidande lån, från BPN:s balansräkning till specialföretagen inslag av ytterligare stöd, som inte är möjligt att beräkna enligt Portugal.
6.2 Stödåtgärdernas förenlighet: tillämpning av artikel 107.3 b i EUF-fördraget
(186)
I enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget har kommissionen befogenhet att förklara stöd förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.
(187)
Kommissionen har förklarat att den är medveten om att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja banker kan vara lämpliga för att avhjälpa en sådan störning. Den analysen har bekräftats i bankmeddelandet, rekapitaliseringsmeddelandet (42), meddelandet om värdeminskade tillgångar (43) och omstruktureringsmeddelandet (44). Kommissionen anser fortfarande att statligt stöd kan godkännas i enlighet med artikel 107.3 b i fördraget om det åter uppstår stress på finansmarknaderna. Kommissionen bekräftade den åsikten genom att 2011 anta meddelandet om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (45).
(188)
Portugal har drabbats särskilt hårt av den finansiella och ekonomiska krisen. Effekterna av detta har bekräftats i kommissionens olika beslut (46) om godkännande av åtgärder som vidtagits av de portugisiska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen. Dessutom är det viktigt att ta hänsyn den besvärliga ekonomiska och finansiella situationen, som ledde till en officiell begäran från Portugal om internationell hjälp den 7 april 2011, som i sin tur ledde till att ett samförståndsavtal undertecknades den 17 maj 2011.
(189)
Kommissionen anser att en oordnad konkurs i BPN skulle medföra allvarliga följder för den portugisiska ekonomin. Åtgärderna kan därför bedömas enligt artikel 107.3 b i fördraget.
6.3 Förenlighet enligt omstruktureringsmeddelandet
(190)
I omstruktureringsmeddelandet anges de regler om statligt stöd som är tillämpliga på omstrukturering av finansinstitut under den rådande krisen. Enligt omstruktureringsmeddelandet måste en omstrukturering av ett finansinstitut under den rådande krisen uppfylla följande krav för att vara förenlig med artikel 107.3 b i fördraget:
i)
Åtgärderna ska leda till att bankens lönsamhet återställs.
ii)
Förmånstagaren måste bidra med tillräckliga egna medel (ansvarsfördelning).
iii)
Åtgärderna måste innehålla tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
6.3.1 Lönsamhet
(191)
I punkterna 9 och 10 i omstruktureringsmeddelandet anges att medlemsstaten ska lägga fram en omfattande och detaljerad omstruktureringsplan med fullständiga uppgifter om stödmottagarens affärsmodell. Omstruktureringsplanen bör också identifiera orsakerna till finansinstitutets svårigheter och innehålla alternativ till den föreslagna omstruktureringsplanen.
(192)
Omstruktureringsplanen ska visa att bankens strategi bygger på enhetliga principer och att banken har återställt en långsiktig icke-statsstödd lönsamhet.
(193)
I punkt 17 i meddelandet bekräftas att försäljning av (en del av) en nödlidande bank till en tredje part kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten. I föreliggande ärende konstaterar kommissionen att de portugisiska myndigheterna har valt att sälja BPN genom ett upphandlingsförfarande. Till följd av detta kommer bankverksamheten efter vissa justeringar att säljas till BIC och utvalda tillgångar kommer att överföras till specialföretagen med målet att de ska likvideras med tiden. Kommissionen måste därför bedöma huruvida den del av BPN:s bankverksamhet som kommer att ingå i köparens verksamhet (den integrerade enheten) kommer att vara lönsam.
(194)
I sitt beslut av den 24 oktober 2011 anger kommissionen att den inte har mottagit en affärsmodell som visar att BPN kommer att vara lönsam som en integrerad enhet inom BIC och att den följaktligen inte kan dra någon slutsats i det avseendet. Portugal lämnade in en detaljerad affärsplan för BPN integrerad med BIC i form av omstruktureringsplanen från januari 2012 (inklusive de kompletterande upplysningar om verksamhet och lönsamhet som lämnades den 3 februari 2012).
(195)
Enligt omstruktureringsplanen från januari 2012 har den del av BPN som säljs till BIC en avsevärt mindre balansräkning på cirka […] miljarder euro, jämfört med BPN:s balansräkning när banken nationaliserades.
(196)
Tillsammans med BIC:s tillgångar kommer den integrerade enheten att ha totala tillgångar på cirka […] miljarder euro.
(197)
BPN:s balansräkning innehåller vid försäljningstillfället endast bankens mer lönsamma verksamheter och bästa tillgångar. Särskilt den låneportfölj som överfördes till BIC har rensats och de flesta av de icke-likvida tillgångarna har överförts till specialföretagen.
(198)
BPN:s skulder består huvudsakligen av privatkunders insättningar på sammanlagt 1 669 miljoner euro och efterställda skulder på totalt 246 miljoner euro.
Tabell 2
BPN efter försäljningen och kapitaltillskottet (proforma) (47)
EUR Million
Kontanter, centralbanker och kreditinstitut
[…]
Nettokrediter till kunder
[…]
Andra tillgångar
[…]
TOTALA TILLGÅNGAR
[…]
Insättningar
[…]
Andra skulder
[…]
Efterställda skulder
[…]
TOTALA SKULDER
[…]
Eget kapital
[…]
TOTALA SKULDER OCH KAPITAL
[…]
(199)
De omstruktureringsåtgärder som redan inletts av de tillförordnade förvaltarna kommer att fortsättas av BIC i syfte att avhjälpa de specifika orsakerna till BPN:s problem.
(200)
Såsom anges i skäl 24) har hela ledningen bytts ut. Med hänsyn till de särskilda omständigheter som ledde till nationaliseringen av BPN, och i synnerhet till det stora antalet påstådda bedrägerier som begåtts av bankens tidigare ledning, har flera rättsliga förfaranden (48) inletts av den nya ledningen för att försvara bankens intressen. Bankens riskbedömningsförfaranden har gjorts om helt och hållet för att genomföra bästa praxis.
(201)
De nya förvaltarna av BPN koncentrerade sig också på att optimera kostnadsstrukturen och genomförde ett antal initiativ för att minska verksamhetskostnaderna. Mellan december 2008 och december 2010 minskades verksamhetskostnaderna med omkring […] miljoner euro och personalkostnaderna med cirka […] miljoner euro.
(202)
Enligt omstruktureringsplanen från januari 2012 är BIC:s valda strategi att koncentrera sig på kärnverksamhet inom privatkundssegmentet och utnyttja BPN:s nätverk för att bli referensbanken när det gäller stöd för handel och finansiella transaktioner mellan Portugal och Angola.
(203)
Omstruktureringsplanen grundas på rimliga underliggande makroekonomiska antaganden med hänsyn till den rådande situationen på marknaderna i Portugal, med prognosen att ekonomin kommer att fortsätta att vara i recession fram till 2014.
(204)
De finansiella prognoserna visar att den integrerade enheten vid slutet av omstruktureringsperioden (den 31 december 2016), även i ett stresscenario, förväntas kunna täcka sina kostnader och realisera en avkastning på kapital på cirka [1-10] %.
(205)
Den förväntade inledande kapitalbasen kommer att vara långt högre än minimikapitalkraven med ett kärnprimärkapital på cirka [10-18] %, tack vare kapitaltillskottet från staten.
(206)
Till följd av det betydande kapitaltillskottet från staten förväntas bankens kapitaltäckningsgrad under och vid slutet av omstruktureringsperioden hålla sig kvar över minimikraven, vilket innebär att bankens solvens är säkrad. Enligt den affärsplan som lämnats in av Portugal och som även finns med i omstruktureringsplanen från januari 2012 kommer kärnprimärkapitalet enligt ett grundscenario vid slutet av omstruktureringsperioden (den 31 december 2016) att uppgå till [8-12] %, strax över de lagstadgade minimikraven på 10 % som fastställts av BdP från och med december 2012 (49), och enligt ett stresscenario strax under den siffran ([7-11] %), såsom framgår av diagram 1 i skäl (207).
(207)
Den utvecklingen förväntas huvudsakligen bero på behovet av att genomföra den affärsplan som anges i omstruktureringsplanen från januari 2012 genom att bevilja mer kredit till ekonomin och på effekterna av negativa resultat under de första åren av genomförandet av omstruktureringsplanen. De negativa resultaten kommer främst att bero på bankens fortsatt höga kostnadsstruktur jämfört med verksamhetsvolymen, kombinerat med kostnaden för den omstrukturering som BIC kommer att genomföra.
Diagram 1
Prognoser för den integrerade enheten BPN/BIC enligt grundscenariot, 2012-2016
[…]
(208)
När det gäller likviditet bygger affärsplanen huvudsakligen på insättningar, med ett tillväxtantagande för insättningar på cirka [1-10] % per år. Kommissionen anser att en stabil finansiering av den integrerade enheten genom insättningar är ett viktigt inslag i omstruktureringsplanen. Prognoserna för utvecklingen av insättningar är trovärdiga med tanke på den integrerade enhetens begränsade omfattning och tillväxtpotential.
(209)
Samtidigt anser kommissionen att det för att säkra den integrerade enhetens lönsamhet inte får förekomma några incitament att ersätta insättningar med kapitalmarknadsfinansiering. I detta sammanhang är det viktigt att ersättningen av den likviditetskredit som BIC begärt för att kompensera för ett eventuellt utflöde av insättningar ökas till minst Euribor +[…] räntepunkter. Portugals åtagande i detta avseende är nödvändigt för att säkerställa att omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden, med hänsyn till att […] innehar en stor mängd insättningar som för närvarande ersätts till ett belopp över Euribor +[…] räntepunkter, en nivå där BIC kan välja att inte behålla dessa insättningar. Om ersättningen för den nya kreditlinjen inte fastställs till en nivå som ger BIC ett incitament att hålla insättningarna på en nivå i linje med vad som anges i omstruktureringsplanen från januari 2012, kan BIC lockas att ersätta insättningarna med billigare finansiering från CGD. En sådan lösning kan förbättra den integrerade enhetens kortsiktiga lönsamhet, men skulle samtidigt skada enhetens lönsamhetsutsikter.
(210)
I detta avseende är det också viktigt att påpeka att vid Euribor +[…] räntepunkter beviljas kreditlinjen fortfarande till mer gynnsamma villkor än BIC sannolikt kan få på marknaden. Kommissionen har inte fått några uppgifter om jämförbara riktmärken för liknande transaktioner på marknaden, men konstaterar ändå att det är osannolikt att en kreditlinje med en sådan löptid och storlek skulle finnas tillgänglig på marknaden, ens till högre ränta. Dessutom finner kommissionen det intressant att ersättningen för lån som beviljats av CGD […] sätts till Euribor […] månader +[…] räntepunkter.
(211)
På grundval av ovanstående har kommissionens tvivel angående BPN:s lönsamhet skingrats.
6.3.2 Stöd som är begränsat till vad som är absolut nödvändigt samt ansvarsfördelning
(212)
I omstruktureringsmeddelandet anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag till omstruktureringskostnaderna för att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt och för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. I detta syfte bör a) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet vara begränsade och b) stödmottagaren bör lämna ett betydande eget bidrag.
(213)
Principerna om stödmottagande bankers eget bidrag i omstruktureringsfasen fastställs i avsnitt 3 i omstruktureringsmeddelandet. Följande krav gäller: i) omstruktureringsstöd bör begränsas till att täcka de kostnader som är nödvändiga för att återställa lönsamheten, ii) den stödmottagande banken bör i största möjliga utsträckning använda sina egna medel för att finansiera omstruktureringen, till exempel genom försäljning av tillgångar, och iii) kostnaderna i samband med omstruktureringen bör även bäras av dem som investerat i banken genom att de täcker förluster med tillgängligt kapital och betalar en rimlig ersättning för det statliga ingripandet. Syftet med ansvarsfördelning är dubbelt: att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande (50).
(214)
En omstruktureringsplan ska tydligt visa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Kostnader i samband med omstruktureringen bör inte bara bäras av staten utan även i största möjliga utsträckning av dem som investerat i banken. Med andra ord bör banken och dess kapitalägare i största möjliga utsträckning bidra med egna medel till omstruktureringen. Omstruktureringsstöd bör begränsas till att täcka de kostnader som är nödvändiga för att återställa lönsamheten. Detta innebär att ett företag inte bör få offentliga medel som skulle kunna användas till att finansiera marknadssnedvridande verksamheter som inte har anknytning till omstruktureringen, till exempel förvärv (51).
(215)
När det gäller kravet att stöd ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt anges i punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet att omstruktureringsstöd bör begränsas till att täcka de kostnader som är nödvändiga för att återställa lönsamheten.
(216)
I detta sammanhang måste kommissionen för det första bedöma de portugisiska myndigheternas påstående att kostnaderna i samband med försäljningen av BPN till BIC är lägre än de kostnader som Portugal skulle ha fått om BPN hade likviderats, och för det andra om det stöd som beviljats för omstruktureringen av BPN har begränsats till vad som är absolut nödvändigt.
(217)
I sitt beslut av den 24 oktober 2011 ifrågasatte kommissionen flera aspekter av den kvantitativa jämförelse mellan de båda scenarierna som Portugal hade lämnat vid den tidpunkten.
(218)
I omstruktureringsplanen från januari 2012 lämnade Portugal en uppdaterad jämförelse av de två scenarierna och justerade sina ursprungliga antaganden för att rätta till de aspekter som kommissionen såg som mest oroande i sitt beslut av den 24 oktober 2011, det vill säga kostnaderna i händelse av en ordnad likvidation. Portugal koncentrerade sig särskilt på värderingsavdrag för lån (haircuts) och behandlingen av innehavare av efterställda skulder.
(219)
Portugal lämnade ytterligare upplysningar och ett alternativt riktmärke avseende sitt antagande om värderingsavdrag för lån till bokfört värde på 30-50 % av försäljningen av lån. Portugal lämnade också de slutliga siffrorna för de lån som eventuellt skulle tas över av BIC, vars belopp inte var kända vid tillfället för den första jämförelsen, den 17 februari 2012. Kostnaderna i samband med ersättningen till vissa innehavare av efterställda skulder ströks också från scenariot för en ordnad likvidation, enligt vad som anges i skäl (221).
(220)
Kommissionen anser att ett avdrag för försäljningen av en låneportfölj är motiverat med hänsyn till den rådande ekonomiska situationen och den betydande neddragningen av banksektorns utlåningsgrad. Om lånen måste innehas till förfallodagen måste staten även ta på sig finansieringskostnaderna och bära kreditrisken under hela löptiden. Kommissionen kan därför godta Portugals nedskrivna uppskattning av värderingsavdraget, på [20-50] %.
(221)
När det gäller innehavare av efterställda skulder förstår kommissionen att det totala beloppet på 245 miljoner euro består av flera olika emissioner. Det kan vara möjligt […]. Efter en juridisk bedömning av villkoren för varje emission uppgav Portugal […].
(222)
I tabell 3 ges en översikt av uppskattningen av inflöden/utflöden, med hänsyn till de reviderade antaganden som nämns i skälen (219)-(221). I uppskattningen tas endast hänsyn till marginalkostnaderna för de två scenarierna (inte de kostnader som faktiskt uppstått). Uppskattningen grundas på BPN:s balansräkning vid tillfället för försäljningen till BIC (52).
Tabell 3
Jämförelse mellan de två scenarierna, dvs. försäljningen till BIC och en ordnad likvidation (uppgifterna anges i miljoner euro)
Försäljning till BIC
Likvidation
UTFLÖDEN
1
Betalning av finansiering till kreditinstitut
[…] (53)
2
Betalning av insättningar från kunder
[…]
3
Kapitalökning
[…]
4
Innehavare av efterställda skulder, exklusive obligationer med obegränsad löptid TBC
[…]
Totala utflöden
[…]
[…]
Försäljning till BIC
Likvidation
INFLÖDEN
5
Försäljning av kundlån (2 114 miljoner euro netto av nedsättningen på 30 %)
[…]
6
Ersättning för kontanter och lån till kreditinstitut
[…] (54)
7
Försäljningspris för BPN
[…]
8
Försäljningspremier för insättningar- 2 % av balansräkningen för insättningar
[…]
Totala inflöden
[…]
BERÄKNAD SKILLNAD
[…]
[…]
(223)
Totalt sett skulle ett alternativ med en ordnad likvidation där staten betalar alla insättningar (andra än insättningar av oprioriterade innehavare av obligationer med obegränsad löptid) och där staten skulle betala för hela exponeringen för kreditinstitut vara mer kostsam än försäljningen till BIC.
(224)
Kommissionen inser att ett antal av antagandena är osäkra, nämligen möjligheten att återvinna de krediter som överförts till BIC. Det är också viktigt att ta hänsyn till att en ordnad likvidation kan få negativa spridningseffekter för förtroendet i hela banksektorn och kreditbetygen på medlemsstatens statspapper.
(225)
På grundval av tillgänglig information drar kommissionen slutsatsen att alternativet att omstrukturera banken, dvs. försäljningen till BIC, bidrar till att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt.
(226)
Enligt vad som anges i skälen (182)-(185) mottog BPN ett betydande stödbelopp efter nationaliseringen. Stödet var nödvändigt för att hålla banken flytande under den tid som behövdes för att genomföra det valda omstruktureringsalternativet, det vill säga en försäljning av bankens lönsamma delar till BIC och likvidation med tiden av dåliga tillgångar. Till följd av omstruktureringen kommer BPN att försvinna som en oberoende bank. Den verksamhet vad gäller banktjänster till privatpersoner som kommer att tas över av BIC har en balansräkning på mindre än 35 % av BPN:s balansräkning före nationaliseringen. Under de rådande marknadsvillkoren är dessa åtgärder (särskilt avskiljningen av andra tillgångar än banktjänster till privatpersoner i specialföretagen) av stor betydelse för lönsamheten för den bank som blir kvar på marknaden. Andra verksamheter än banktjänster till privatpersoner har överförts till specialföretagen, där de kommer att likvideras med tiden. Kommissionen inser att de stora förseningarna i genomförandet av omstruktureringen av BPN beror på de exceptionella omständigheterna i den portugisiska ekonomin, som ledde till undertecknandet av samförståndsavtalet av den 17 maj 2011.
(227)
Såsom kommissionen anger i sitt beslut av den 24 oktober 2011 är BIC i behov av ytterligare åtgärder förutom de åtgärder som beviljades banken före försäljningen. Dessa åtgärder anges i skäl (56).
(228)
I sitt beslut av den 24 oktober 2011 frågar sig kommissionen huruvida det kapitaltillskott som begärdes av BIC begränsades till vad som är absolut nödvändigt för att säkra lönsamhet. Med tanke på de justeringar av balansräkningen som BIC begärde i sitt anbud av den 20 juli 2011 och BPN:s resultaträkning från juni 2011, uppskattade Portugal att en kapitalnivå på [200-400] miljoner euro utgör ett kärnprimärkapital på [10-18] %.
(229)
Portugal hävdar att kapitalnivån är resultatet av upphandlingsförfarandet, även med hänsyn till det pris som BIC kommer att betala till staten (40 miljoner euro). Detta motiveras av kostnaderna för att omrikta bankens verksamhet mot dess kärnverksamheter och behovet av en tillräcklig buffert med ytterligare kapital. Portugal anser att bufferten är lämplig för att upprätthålla ett tillräckligt eget kapital, särskilt under de första åren av integrationen, även med hänsyn till BPN:s negativa rykte och Portugals svåra ekonomiska situation.
(230)
Det ska noteras att kapitaltäckningsgraden enligt omstruktureringsplanen från januari 2012 beräknas nå [8-12] % i slutet av det fjärde året efter försäljningen och uppgå till [7-11] % enligt ett stresscenario (något lägre än den lägsta tillåtna kapitalgraden på 10 % enligt den portugisiska lagstiftningen).
(231)
Kommissionen kan därför dra slutsatsen att den kapitalnivå som motsvarar ett kärnprimärkapital på [10-18] % är resultatet av upphandlingsförfarandet och att denna nivå är nödvändig för att säkra bankens lönsamhet, på grundval av omstruktureringsplanen från januari 2012.
(232)
Kommissionen anser även att det är positivt att ramavtalet med BIC innehåller ett åtagande från BIC:s sida att inte betala ut utdelningar eller andra motsvarande förmåner till aktieägarna när det gäller BPN under en period på fem år. Syftet med detta åtagande är att se till att kapitaltillskottet till BPN inte lämnar banken omedelbart i form av medel som betalas ut till aktieägarna.
(233)
De tillgångar som slutligen tas över av BIC skiljer sig emellertid från BIC:s anbud av den 20 juli 2011 och BIC reserverar sig också rätten att återlämna nödlidande lån. För att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt anser kommissionen därför att eventuella minskningar av riskvägda tillgångar till följd av återlämnande av lån till staten bör åtföljas av en motsvarande minskning av kapitalet på omkring [10-18] % av minskningen av de riskvägda tillgångarna. Kapitalminskningen kan ske genom en nedsättning av det bokförda värdet för de lån som återlämnas till staten.
(234)
Kommissionen konstaterar att BIC har föreslagit att den integrerade enheten ska upprätthålla ett kärnprimärkapital på [10-18] % om den skulle återlämna nödlidande lån, genom ett bevilja ny kredit till ekonomin. Kommissionen anser att en sådan åtgärd inte skulle innebära att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, av följande skäl. För det första kommer BIC:s egen kapitaltäckningsgrad före försäljningen vara lägre än [10-18] % på försäljningsdagen. När BNP slås ihop med BIC kommer den integrerade enhetens kärnprimärkapital att minska omedelbart (vilket också anges i omstruktureringsplanen från januari 2012). Om den integrerade enheten skulle upprätthålla ett kärnprimärkapital på [10-18] % efter försäljningen, skulle den således ha en kapitalisering som ligger över BIC:s egna prognoser. För det andra räknas ny utlåning till ekonomin redan in i omstruktureringsplanen från januari 2012 och av detta skäl anses det (mycket höga) kärnprimärkapitalet på [10-18] % i BPN vid försäljningstillfället vara tillräckligt. Det finns följaktigen inget behov av att skjuta till ännu mer kapital för beviljande av nya lån än vad som förutses i omstruktureringsplanen från januari 2012. I detta avseende ser kommissionen positivt på Portugals åtagande om att BPN:s kärnprimärkapital på dagen för försäljningen till BIC inte får vara högre än 10-18] % och att Banco BIC eller den integrerade enheten om nödlidande lån överförs till staten eller till någon enhet som kontrolleras av staten efter försäljningen kommer att överföra eventuellt kapital som är knutet till dessa lån till staten eller till en enhet som kontrolleras av staten till ett belopp av omkring [10-18] % av lånens riskvägda tillgångar.
(235)
Dessutom anges i omstruktureringsmeddelandet att det är nödvändigt med ett förbud mot förvärv för att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt. I punkt 23 i omstruktureringsmeddelandet anges uttryckligen att ”ett företag inte bör få offentliga medel som skulle kunna användas till att finansiera marknadssnedvridande verksamheter som inte har anknytning till omstruktureringen. Till exempel bör förvärv av aktier i andra företag eller nya investeringar inte finansieras genom statligt stöd, såvida detta inte är av avgörande betydelse för att återställa företagets lönsamhet”.
(236)
Kommissionen konstaterar att det redan i omstruktureringsplanen från januari 2012 anges att den integrerade enheten ska bli en lönsam enhet som realiserar en godtagbar avkastning på eget kapital och till och med förväntas gå med vinst. En sådan återgång till lönsamhet beror inte på förvärv. Kommissionen anser tvärtom att ett förbud mot förvärv kommer att garantera att det kapital som anses vara nödvändigt för omstruktureringen stannar kvar inom banken och således bidrar till återgången till lönsamhet. I detta avseende anser kommissionen att Portugals åtagande att införa ett förbud mot förvärv är nödvändigt för att säkerställa att omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden.
(237)
När det gäller egna bidrag anges i omstruktureringsmeddelandet att kostnaderna i samband med omstruktureringar inte bara bör bäras av staten, utan även av bankens tidigare investerare och aktieägare. Detta krav är nödvändigt för att säkra att undsatta banker tar ett rimligt ansvar för konsekvenserna av sitt tidigare beteende och för att skapa lämpliga incitament för deras framtida beteende.
(238)
I föreliggande ärende ser kommissionen positivt på att aktieägarna har förlorat sina andelar i banken, utan ersättning. De deltar följaktligen på ett lämpligt sätt i ansvarsfördelningen för en bank vars värde var negativt enligt uppskattningarna från två oberoende värderingsinstitut som utsetts av Portugal. Kommissionen ser likaså positivt på att BPN:s styrelse har ändrats och bytts ut inom ramen för nationaliseringen.
(239)
Kommissionen konstaterar emellertid att innehavare av efterställda skulder, vars innehav uppgår till 245 miljoner euro, kommer att finnas kvar i den del av banken som privatiseras och därför kan fortsätta att motta kuponger.
(240)
Såsom anges i punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet ”bör bankerna inte använda statligt stöd till ersättning för egna medel (eget kapital och efterställda skulder) om denna verksamhet inte ger tillräcklig avkastning”.
(241)
När det gäller den period då BPN omstrukturerades har BPN inte följt kommissionens riktlinjer för hybridinstrument enligt punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet. Kommissionen har klargjort att i samband med en omstrukturering är skönmässig uppvägning av förluster (till exempel genom upplösning av reserver eller minskning av det egna kapitalet) från den stödmottagande bankens sida för att kunna klara av att betala utdelning och kuponger för utestående efterställda skulder i princip inte förenlig med målet om ansvarsfördelning. Kommissionen konstaterar att den principen inte följdes när det gäller betalningen av kuponger, vilket bör kompenseras med en mer genomgripande omstrukturering (55).
(242)
Kommissionen anser emellertid att den omfattande omstruktureringen av banken kan vara tillräcklig för att uppväga den bristande ansvarsfördelningen.
(243)
Eftersom banken nu säljs är ett förbud mot köpoptioner till den 31 december 2016 nödvändigt för att säkra att bankens kapitalinnehavare åtminstone deltar i ansvarsfördelningen i någon mån.
(244)
I detta avseende noterar kommissionen Portugals åtagande om att Banco BIC, den integrerade enheten och Portugal för att bidra till BPN:s omstruktureringsprocess inte kommer att utöva någon rätt till köpoptioner fram till den 31 december 2016 i samband med efterställda skulder som utfärdas av BPN före försäljningsdagen.
(245)
Kommissionen konstaterar att ersättningen för var och en av de stödåtgärder som anges i skälen (182)-(185), särskilt garantierna, kapitaltillskottet och överföringen av tillgångar till specialföretagen, inte är i linje med kommissionens berörda meddelanden.
(246)
De statliga garantierna prissattes till 20 räntepunkter, långt under den nivå som blir resultatet av tillämpningen av kommissionens regler om ersättning för statliga garantiter för skulder som utfärdas av finansinstitut.
(247)
Kapitaltillskottet på 600 miljoner euro till BPN i februari 2012 medför helt klart inte en ersättning som är i linje med rekapitaliseringsmeddelandet. I själva verket räknar de portugisiska myndigheterna inte med att få någon ersättning för kapitaltillskottet. Syftet med kapitaltillskottet var att möjliggöra en försäljning av banken till negativt pris.
(248)
När det gäller överföringen av tillgångar till specialföretagen till bokfört värde inser kommissionen visserligen från en teoretisk synpunkt att syftet med överföringen av tillgångar till de tre specialföretagen är att säkra BPN:s lönsamhet och möjliggöra en försäljning, men överföring till bokfört värde medför stöd som inte är förenligt med de viktigaste kraven i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Överföringen sker i själva verket till ett bokfört värde långt över det verkliga ekonomiska värdet och utan ersättning till staten. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges dock att en genomgripande omstrukturering kan uppväga eventuella avvikelser från de viktigaste kriterierna i meddelandet, inbegripet kriterier för prissättning. BPN kommer att genomgå en genomgripande omstrukturering, vilket är ett element som gör att kommissionen kan anse att åtgärden är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Överföringen av tillgångar till specialföretagen kan således bedömas tillsammans med de övriga åtgärderna till förmån för BPN och som ett led i den omfattande omstruktureringen av banken.
(249)
I punkt 25 i omstruktureringsmeddelandet anges att varje avvikelse från en lämplig på förhand fastställd ansvarsfördelning som undantagsvis kan ha beviljats under undsättningsfasen för att skapa finansiell stabilitet, måste kompenseras genom ytterligare bidrag i ett senare skede av omstruktureringen, till exempel i form av klausuler om återbetalning (claw-back clause) eller genom en mer omfattande omstrukturering som åtföljs av ytterligare åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen.
(250)
Kommissionen anser att omstruktureringen av BPN är tillräckligt omfattande. Kommissionen konstaterar först och främst att banken är liten. Till följd av omstruktureringen kommer BPN dessutom att försvinna som en oberoende bank. De banktjänster till privatkunder som kommer att tas över av BIC har en balansräkning på mindre än 35 % av BPN:s balansräkning före nationaliseringen. Andra verksamheter än banktjänster till privatkunder har upphört för gott.
(251)
Kommissionen kan följaktligen dra slutsatsen att ansvarsfördelningen är lämplig mot bakgrund av den genomgripande omstruktureringen av BPN.
6.3.3 Åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen
(252)
När det gäller åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen anges i omstruktureringsmeddelandet att valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och även särdragen på den eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.
(253)
BPN har mottagit ett betydande stödbelopp, men samtidigt måste bankens begränsade storlek beaktas. Såsom anges i punkt 32 i omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att undersöka de sannolika verkningarna av stödet på de marknader där den stödmottagande banken kommer att driva verksamhet efter omstruktureringen. Först kommer den att undersöka den berörda bankens storlek och relativa betydelse på sin marknad efter det att den återställt sin lönsamhet.
(254)
I detta avseende konstaterar kommissionen att BPN inte längre kommer att fortsätta som samma ekonomiska enhet som före det statliga ingripandet (56). Banken har genomgått en nationalisering och en genomgripande omstrukturering. Till följd av detta kommer en mycket mindre bank att konkurrera på marknaden.
(255)
Vid årsslutet 2008 var BPN var det sjunde största finansinstitutet i Portugal räknat i balansomslutning. Sedan nationaliseringen har bankens storlek minskat, särskilt till följd av utflödet av insättningar. Banken låg på tolfte plats i mitten av 2011 med en marknadsandel på mindre än 1 % för både insättningar och lån. Insättningarna och lånen halverades nästan under perioden 2008-2011.
(256)
I sina synpunkter på beslutet av den 24 oktober 2011 uppgav Portugal för det första att BPN redan före nationaliseringen hade en marknadsandel på cirka [1-2] %. För det andra genomgick BPN en genomgripande omstrukturering efter nationaliseringen och bankens storlek fortsatte att minskas. För det tredje kommer den nya integrerade enheten, även efter integrationen med BIC, att ha mindre än [ 1] % av marknadsandelarna i Portugal, eftersom BPN:s marknadsandel för närvarande ligger på cirka [ 1] % för både kredit till kunder och insättningar medan BIC har marknadsandelar i storleksordningen [ 1] % för lån och [ 1] % för insättningar.
(257)
Kommissionen konstaterar också att försäljningen av bankverksamheten genom upphandlingsförfarande gav konkurrenterna möjlighet att förvärva BPN:s varumärke och verksamhet. Därmed begränsades snedvridningarna av konkurrensen.
(258)
Kommissionen ser likaså positivt på riktlinjerna för avkastning, som beskrivs i skäl ((56) xiii.
(259)
I punkt 44 i omstruktureringsmeddelandet anges även att banker inte får använda sig av statligt stöd som en konkurrensfördel när den marknadsför sina finansiella tjänster. Kommissionen ser positivt på Portugals åtagande om att BIC inte kommer att hänvisa till användningen av statligt stöd i sina marknadsföringskampanjer och meddelanden till investerare.
(260)
I sitt beslut av den 24 oktober 2011 uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de planerade åtgärderna är tillräckliga med tanke på det betydande stödbelopp som är involverat och om det faktum att BPN hade gynnats av en rekapitalisering, garantier och åtgärder rörande värdeminskade tillgångar som inte ersattes i enlighet med kraven i de relevanta meddelandena.
(261)
Kommissionen konstaterade i synnerhet att banken skulle vara verksam på en marknad med ett inledande kärnprimärkapital på [10-18] %, långt över det lägsta lagstadgade kapitalkravet på 9 % som gällde i slutet av 2011 och 10 % i slutet av 2012.
(262)
Dessutom krävde BIC en rätt att inom […] månader sälja tillbaka nödlidande lån under minst […] dagar (högst […] % av det totala nominella värdet på låneportföljen). Banken krävde likaså att likviditetsstödet från CGD skulle upprätthållas i två former. För det första upprätthållande av kreditlinjen för företagscertifikatprogrammet på högst [150-500] miljoner euro med en statlig garanti i tre år och ett åtagande från CGD att behålla villkoren för kreditlinjen till […]. För det andra en ny kreditlinje som ska beviljas av CGD på upp till [150-350] miljoner euro för att kompensera för minskningen av insättningar under 1,8 miljarder euro, med en ersättning på Euribor +[…] räntepunkter.
(263)
Detta bör garantera att den integrerade enheten inte använder det statliga stödet för att växa på bekostnad av sina konkurrenter och att de snedvridningar av konkurrensen som stödet orsakar hanteras på lämpligt sätt.
(264)
Med tanke på den spända situationen på marknaden och de stränga villkor som Portugal infört för banksektorn till följd av de händelser som ledde till undertecknandet av samförståndsavtalet anser kommissionen att dessa likviditetsstöd avsevärt påverkar den integrerade enhetens förmåga att konkurrera på marknaden med andra aktörer som inte har mottagit statligt stöd.
(265)
Det statliga stödet kan därför endast förklaras förenligt om det finns tillräckliga åtgärder för att säkra att det inte används till skada för konkurrenter, varav vissa inte åtnjuter liknande offentligt stöd. Det måste råda lika konkurrensvillkor mellan de banker som har mottagit offentligt stöd och de som inte åtnjuter en sådan förmån. Det statliga stödet får inte leda till att de som inte får stöd får mindre incitament att konkurrera, investera och ägna sig åt innovation. Det får inte heller skapa hinder som kan undergräva gränsöverskridande verksamhet.
(266)
Det måste säkerställas att den integrerade enheten inte får en konkurrensfördel till följd av att likviditetsrisken övergår till staten samt till följd av kapitaltillskottet.
(267)
För det första anser kommissionen att eventuella minskningar av riskvägda tillgångar till följd av återlämnande av lån till staten måste åtföljas av en motsvarande minskning av kapitalet för det ska vara möjligt att minska snedvridningar av konkurrensen till följd av att banken kommer att ha ett högre kapital än minimikapitalkravet (se skäl (261)). Portugals åtagande angående BPN:s högsta tillåtna kapital är således nödvändigt för att säkra att omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden.
(268)
För det andra anser kommissionen att varaktigheten för kreditlinjen på [150-500] miljoner euro i samband med BPN:s företagscertifikatprogram bör begränsas till en period på […] år. Ersättningen för det andra likviditetsstödet bör dessutom närmas marknadsvillkoren och fastställas till Euribor +[…] räntepunkter. Samtidigt bör Portugal fram till den 31 december 2016 ansöka om förhandsgodkännande från kommissionen innan några kreditlinjer eller garantier från CGD eller staten beviljas för att garantera att dessa begränsningar inte kringgås. I detta avseende noterar kommissionen Portugals åtaganden om likviditetskrediterna. Dessa åtaganden är nödvändiga för att säkra att omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden.
(269)
För det tredje görs även en koppling mellan förbud mot förvärv och snedvridningar av konkurrensen i omstruktureringsmeddelandet. I punkterna 39 och 40 i meddelandet anges att ”statligt stöd inte får användas till skada för konkurrenter som inte åtnjuter liknande offentligt stöd”, och att ”banker inte bör använda statligt stöd för förvärv av konkurrerande verksamheter”. Kommissionen välkomnar Portugals åtagande enligt skäl (236) om att införa ett förbud mot förvärv till den 31 december 2016.
(270)
Slutligen bör BIC:s rätt att återlämna nödlidande lån till staten upphöra att gälla från och med […] och inte […] månader efter försäljningsdagen. Kommissionen anser att BIC har haft möjlighet att granska BPN:s lån sedan anbudsförfarandet inleddes och särskilt efter undertecknandet av ramavtalet den 9 december 2011. Dessutom har låneportföljen redan rensats två gånger. Först i och med överföringen av de mest nödlidande lånen till specialföretagen i december 2010 och därefter av BIC eftersom köparen krävde att få rätt att återlämna ytterligare lånebelopp till staten för att uppfylla utlånings-/inlåningskvoten på [110-150] %.
(271)
Kommissionen konstaterar att eventuella ytterligare möjligheter att återlämna lån ger BIC ett skydd mot riskerna till följd av det förvärrade ekonomiska läget. Eventuella ytterligare nödlidande lån skulle med all sannolikhet vara ett resultat av det förvärrade ekonomiska läget och således påverka hela banksektorn. BIC:s rätt att återlämna nödlidande lån till staten snedvrider konkurrensen eftersom inga andra banker kommer att ha den möjligheten. Fristen för återlämnande av lån bör därför längst gälla till den […]. I detta avseende välkomnar kommissionen Portugals åtagande att respektera tidsfristen den […].
6.3.4 Slutsats
(272)
Om alla åtaganden som anges i avsnitt 5.2 genomförs korrekt ger omstruktureringsplanen från januari 2012 tillräckliga garantier för att den integrerade enhetens långsiktiga lönsamhet har återställts, att ansvarsfördelningen är tillräcklig och att lämpliga åtgärder för att begränsa otillbörliga snedvridningar av konkurrensen vidtas. Kommissionen kan således förklara omstruktureringsplanen från januari 2012 som förenlig med omstruktureringsmeddelandet.
6.3.5 Övervakning
(273)
I punkt 46 i omstruktureringsmeddelandet anges att kommissionen för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs på ett korrekt sätt kommer att begära in detaljerade regelbundna rapporter. Portugal ska därför lämna sådana rapporter till kommissionen var sjätte månad, från och med dagen för delgivandet av detta beslut.
7. Slutsats
(274)
Kommissionen beklagar att Portugal olagligen har genomfört det statliga stöd som anges i avsnitt 6.1.2 ”Beräkning av stödets storlek” i strid mot artikel 108.3 i fördraget. Detta stöd, tillsammans med de andra stödåtgärder som behandlas i detta beslut, kan emellertid befinnas förenliga om de åtaganden som anges i avsnitt 5.2 genomförs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Följande åtgärder som beviljats av Portugal utgör statligt stöd:
i.
Lån beviljade av CGD före nationaliseringen.
ii.
Lån och likviditetsstöd som beviljats av CGD till BPN efter nationaliseringen och före försäljningen, med eller utan explicit statlig garanti.
iii.
Överföring av tillgångar från BPN till specialföretagen till bokfört värde före och efter försäljningen.
iv.
Kapitaltillskott från staten den 15 februari 2012.
v.
Likviditetsstöd som ska beviljas av CTD och som begärts av BIC för den integrerade enheten.
vi.
Rätt för BIC att överföra insättningar med en prissättning över […] räntepunkter till staten, eller att staten ska ersätta skillnaden.
vii.
Överföring till staten av kostnader i samband med rättstvister.
2. De stödåtgärder som anges i punkt 1 är förenliga med den inre marknaden mot bakgrund av de åtaganden som anges i avsnitt 5.2.
Artikel 2
Portugal ska inom två månader från och med dagen för delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. Dessutom ska Portugal regelbundet lämna detaljerade halvårsrapporter, med början sex månader efter dagen för detta beslut.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.
Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2012.