NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 377/2010
av den 3 maj 2010
om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av natriumglukonat med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 30 juni 2009 mottog kommissionen ett klagomål som ingivits i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av natriumglukonat i torr form med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) av European Chemical Industry Council (Cefic) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av EU:s tillverkning av natriumglukonat i torr form.
(2)
Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett antidumpningsförfarande inleddes.
(3)
Den 11 augusti 2009 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2).
2. Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och de klagande tillverkarna i EU om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(5)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(6)
För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som man visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. En exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och en annan exporterande tillverkare, inklusive två närstående företag, ansökte om individuell behandling enligt artikel 9.5 i samma förordning.
(7)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i EU, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för dessa parter i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(8)
För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och importörer i EU att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2008-30 juni 2009) som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(9)
Med anledning av det begränsade antalet svar beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för kinesiska exporterande tillverkare eller importörer i EU.
(10)
Frågeformulär skickades till alla företag i Kina och importörer i EU som svarade avseende stickprovsförfarandet, till tillverkare i EU och till all kända importörer och användare i EU. Två exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina, två tillverkare i EU samt fyra importörer/användare besvarade frågeformuläret.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och EU:s intresse samt genomförde kontroller hos följande företag:
1.
Tillverkare i EU:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrike och närstående försäljningsföretag
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien och närstående försäljningsföretag
2.
Exporterande tillverkare i Kina:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Användare/importörer i EU:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrike
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland
(12)
Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, genomfördes ett kontrollbesök hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Förenta staterna:
-
Tillverkare i Förenta staterna: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, Förenta staterna
3. Undersökningsperiod
(13)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(14)
Den produkt som berörs är natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2918 16 00.
(15)
Natriumglukonat i torr form används huvudsakligen i byggnadsindustrin som fördröjare och vattenreducerande tillsatsmedel i betong och i andra industrier som ytbehandling av metaller (avlägsnande av rost, oxider och fett) samt för rengöring av flaskor och industriell utrustning. Produkten kan också användas i livsmedels- och läkemedelsindustrin.
2. Likadan produkt
(16)
Undersökningen visade att den natriumglukonat i torr form som EU-industrin tillverkar och säljer i EU, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Förenta staterna som har utsetts till ett jämförbart land, natriumglukonat i torr form som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och natriumglukonat i torr form som tillverkas i Kina och säljs i EU har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper.
(17)
Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(18)
Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(19)
Upplysningsvis är kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status i korthet följande:
1.
Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(20)
Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister.
(21)
Företaget kunde styrka att det uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och beviljades marknadsekonomisk status.
2. Individuell behandling
(22)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling.
(23)
Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(24)
Efter det att förfarandet inletts ansökte en kinesisk exporterande tillverkare, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, om individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketten inom angivna tidsfrister.
(25)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att den kinesiska exporterande tillverkaren uppfyllde alla kriterier för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.
3. Normalvärde
3.1 Jämförbart land
(26)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(27)
I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.
(28)
De berörda parterna hade inga synpunkter.
(29)
Utanför EU tillverkas natriumglukonat i torr form endast i några få länder, nämligen Förenta staterna, Kina och Sydkorea. Därför var Sydkorea det enda möjliga alternativet till Förenta staterna. Kommissionen kontaktade kända företag som tillverkar natriumglukonat i torr form i Sydkorea, dock fick de inga svar från dessa tillverkare.
(30)
Tillverkaren i Förenta staterna samarbetade till fullo vid undersökningen genom att lämna ett fullständigt besvarat frågeformulär och godta ett kontrollbesök.
(31)
Kommissionen ansåg att Förenta staterna uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land eftersom kvantiteterna som såldes på denna marknad var tillräckligt stora och marknaden hade betydande konkurrens både med inhemsk tillverkning och med import från andra länder, dvs. Kina, Italien och Frankrike. Dessutom hade Förenta staterna ingen antidumpningstull på den berörda produkten.
(32)
Mot bakgrund av detta dras därför preliminärt slutsatsen att Förenta staterna utgör ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.2 Metod för fastställande av normalvärde
3.2.1 För det företag som beviljats marknadsekonomisk status
(33)
För det företag som beviljats marknadsekonomisk status undersökte kommissionen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen först om företagets inhemska försäljning av natriumglukonat i torr form till oberoende kunder var representativ under undersökningsperioden, det vill säga om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av den kinesiska exportförsäljningen av den berörda produkten till EU.
(34)
Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på den inhemska marknaden av företaget, vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU.
(35)
För varje typ av natriumglukonat i torr form som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till EU fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till EU.
(36)
Kommissionen undersökte därefter om den inhemska försäljningen av natriumglukonat i torr form, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden.
(37)
I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen motsvarade eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.
(38)
I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(39)
Eftersom undersökningen visade att den inhemska försäljningen var både representativ och hade ägt rum i normal handel, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset av alla transaktioner under undersökningsperioden.
3.2.2 För det företag som beviljats individuell behandling
(40)
Normalvärdet för Kina fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten konstaterades vara representativ i förhållande till den enda kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export av den berörda produkten till EU.
(41)
Kommissionen undersökte också om den inhemska försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel och fastställde för det ändamålet hur stor andel av försäljningen som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av det faktiska inhemska priset per produkttyp, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden.
3.3 Exportpris
(42)
De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala exportförsäljning av den berörda produkten ägde rum direkt till oberoende kunder i EU och därför fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten under undersökningsperioden.
3.4 Jämförelse
(43)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.
(44)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. För samtliga undersökta företag (de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet) beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, indirekta skatter, bankavgifter, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.
4. Dumpningsmarginaler
(45)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för det företag som beviljats marknadsekonomisk status på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(46)
För det företag som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU.
(47)
De preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid EU:s gräns, före tull, uppgick till följande:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportkvantitet som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina svar på frågeformuläret och den sammanlagda importen från Kina enligt Eurostats importstatistik.
(49)
Graden av samarbetsvilja var låg, dvs. 56 %, och det saknades lämpliga prisuppgifter från Eurostat eftersom dessa innehöll andra högkostnadsprodukter som inte kunde dras av på ett korrekt sätt, och därför beräknades den landsomfattande dumpningsmarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden.
(50)
På grundval av detta fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 79,2 % av priset cif vid EU:s gräns, före tull.
D. SKADA
1. Definition av EU-industrin och EU-tillverkningen
(51)
De samarbetsvilliga industrigrupperna Jungbunzlauer (JBL) och Roquette Frères (RF) står för 100 % av EU-tillverkningen.
(52)
De anses därför utgöra EU-industrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(53)
Eftersom EU-industrin således endast utgjordes av två tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller.
2. Förbrukning i EU
(54)
Förbrukningen inom EU fastställdes på grundval av industrins försäljningsvolym på EU:s marknad, jämte importen till EU enligt Eurostats uppgifter. Eftersom dessa uppgifter inte bara innefattade natriumglukonat utan även andra produkter, gjordes lämpliga justeringar av Eurostats siffror för att uppskatta rimliga importvolymer av den berörda produkten till EU.
(55)
Förbrukningen på EU:s marknad ökade med 12 % under perioden 2005-2007. Fram till undersökningsperioden minskade förbrukningen med 21 % till nivåer under de från 2005. Totalt sett minskade förbrukningen med 8 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 1
2005
2006
2007
2008
UP
EU:s förbrukning (i ton) Index
100
106
112
104
91
Källa: Justerade importvolymer från Eurostat och svar på frågeformuläret
3. Import till EU från Kina
3.1 Importvolym och importens marknadsandel
(56)
Kinesiska importvolymer ökade markant från omkring 2 300 ton 2005 till omkring 4 000 ton under undersökningsperioden, dvs. med 77 %, och nådde en topp på cirka 5 300 ton 2008. Den kinesiska marknadsandelen nästan fördubblades från 12,8 % 2005 till 24,8 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att marknadsandelen för importen från Kina nådde 28,6 % 2008 precis före undersökningsperioden och föll under undersökningsperioden till 24,8 %.
Tabell 2
2005
2006
2007
2008
UP
Kinesiska importvolymer (i ton)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kinesisk import (ton) Index
100
152
227
234
177
Kinesisk marknadsandel
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kinesisk marknadsandel Index
100
143
203
224
194
Källa: Justerade importvolymer från Eurostat
3.2 Försäljningspris per enhet
(57)
Genomsnittligt kinesiskt importpris var 482 euro/ton 2005. Det ökade stadigt till 524 euro/ton 2008 och sedan sjönk det under undersökningsperioden till 502 euro/ton. Totalt sett ökade priset med 4 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 3
2005
2006
2007
2008
UP
Kinesiska importpriser (euro/ton)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Källa: Justerade importpriser från Eurostat
3.3 Prisunderskridande
(58)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på EU-marknaden (justerade till fritt fabrik) med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen (fastställda till cif-nivå och med lämplig justering för tullar och kostnader efter import). Denna jämförelse skedde efter avdrag för nedsättningar och rabatter.
(59)
Utifrån denna metod fann man att skillnaden mellan ovannämnda priser, uttryckt i procent av EU-industrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), visade på en prisunderskridandemarginal på mellan 13 % och 29 % och den högre marginalen tillskrevs exporterande tillverkare som vägrade att samarbeta.
4. EU-industrins ekonomiska situation
(60)
Granskningen av den dumpade importens inverkan på EU-industrin omfattade i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för EU-industrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
4.1 Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande
(61)
Produktionskapaciteten ökade med 4 % 2005-2007 och förblev på den nivån till slutet av skadeundersökningsperioden.
(62)
Tillverkningen av den berörda produkten ökade 2005-2007 innan den minskade fram till undersökningsperioden. Totalt sett minskade tillverkningen med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den totala tillverkningen var 30 000-40 000 ton under skadeundersökningsperioden.
(63)
Till följd av minskningen av tillverkningsvolymerna minskade kapacitetsutnyttjandet med 15 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 4
2005
2006
2007
2008
UP
Produktionskapacitet Index
100
100
104
104
104
Tillverkningsvolym Index
100
104
105
84
88
Kapacitetsutnyttjande Index
100
104
101
81
85
Källa: Svar på frågeformuläret
4.2 Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i EU
(64)
EU-industrins försäljningsvolym av den berörda produkten till icke-närstående kunder på EU:s marknad var på liknande nivå 2005-2007 och sedan sjönk den med 13 procentenheter. Under skadeundersökningsperioden skedde en minskning i försäljningsvolym med 21 %.
(65)
EU-industrins marknadsandelar minskade under skadeundersökningsperioden från 74,9 % 2005 till 64,7 % under undersökningsperioden.
(66)
De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på EU:s marknad minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Från 2006 till 2008 var de genomsnittliga försäljningspriserna på liknande nivå men sedan minskade de med 9 % under undersökningsperioden.
Tabell 5
2005
2006
2007
2008
UP
Försäljningsvolym Index
100
104
99
86
79
EU-industrins marknadsandel
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Genomsnittliga priser Index
100
97
97
97
88
Källa: Svar på frågeformuläret
4.3 Lager
(67)
Under skadeundersökningsperioden minskade lagren med 37 %. Vid slutet av undersökningsperioden var lagernivån 1 000-5 000 ton.
Tabell 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lager Index
100
92
120
92
63
Källa: Svar på frågeformuläret
4.4 Lönsamhet, investeringar, räntabilitet och kassaflöde
(68)
EU-industrins försäljning av den likadana produkten på EU:s marknad var lönsam under skadeundersökningsperioden, men lönsamheten föll drastiskt från 2005 till undersökningsperioden.
(69)
Fastän investeringarna fortsatte 2005-2007, med en minskning 2006, föll de drastiskt 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 76 %.
(70)
På liknande sätt var räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den berörda produkten stabil 2005-2007, men minskade 2008 och under undersökningsperioden.
(71)
I likhet med de andra finansiella indikatorerna, minskade EU-industrins kassaflöde med 51 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
2005
2006
2007
2008
UP
Lönsamhet Index
100
90
86
52
19
Investeringar Index
100
61
140
16
24
Räntabilitet Index
100
100
100
60
21
Kassaflöde Index
100
92
20
106
49
Källa: Svar på frågeformuläret
4.5 Sysselsättning, produktivitet och löner
(72)
Sysselsättningen ökade något under perioden 2005-2007 och minskade sedan 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen med 13 %.
(73)
Lönerna minskade med 6 % 2006 men återgick 2007 till 2005 års nivå och sedan ökade de 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade lönerna med 10 %.
(74)
Produktiviteten per anställd var stabil under skadeundersökningsperioden och ökade bara med 1 % från 2005 till undersökningsperioden.
Tabell 8
2005
2006
2007
2008
UP
Sysselsättning Index
100
99
104
85
87
Löner Index
100
94
100
104
110
Produktivitet Index
100
104
101
99
101
Källa: Svar på frågeformuläret
4.6 Tillväxt
(75)
Förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 21 %. Detta ledde till att EU-industrin förlorade marknadsandelar med 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden.
4.7 Dumpningsmarginalens storlek
(76)
Kinas dumpningsmarginaler som anges i dumpningsavsnittet ovan är betydande. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
5. Slutsats om skada
(77)
De flesta skadeindikatorer för EU-industrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Även de indikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, inklusive räntabilitet, kassaflöde och lönsamhet, utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden.
(78)
Undersökningen visade också att lågprisimport från Kina underskred EU-industrins priser med upp till 29 % under undersökningsperioden. EU-industrin drabbades av en minskning i försäljningsvolymer och i marknadsandel.
(79)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att EU-industrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(80)
Kommissionen har i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökt om den dumpade importen av natriumglukonat i torr form med ursprung i Kina har vållat EU-industrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tidpunkt skulle ha kunnat vålla EU-industrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(81)
Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad lågprisimport från Kina med 77 % vilket resultera i en ökad marknadsandel inom EU för kinesisk import med 94 % under samma period. Minskningen av importen från Kina mellan 2008 och undersökningsperioden, inklusive förlorade marknadsandelar, anses inte vara väsentlig i jämförelse med den övergripande situationen under skadeundersökningsperioden
(82)
Denna ökade import från Kina under skadeundersökningsperioden sammanfaller med en nedåtgående trend i de flesta av EU-industrins skadeindikatorer. EU-industrin drabbades av en minskning av sin försäljning på EU:s marknad, både när det gäller volym och värde, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 10 procentenheter under skadeundersökningsperioden vilket anges i skäl 65. Den dumpade kinesiska importens prisunderskridande förhindrade EU-industrin att behålla sina prisnivåer på EU:s marknad. Detta medförde en betydande minskning av lönsamheten under nivåer som skulle medge nödvändiga investeringar.
(83)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under EU-industrins priser under skadeundersökningsperioden, är av avgörande betydelse för den skada som EU-industrin lidit och som avspeglas i dess besvärliga ekonomiska situation och i en försämring av andra skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden samt en förlust av marknadsandelar.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1 Import från andra tredjeländer
(84)
Importen från tredjeländer som inte berörs av den här undersökningen minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar på 2 procentenheter. Priserna på denna import ökade med 102 % under skadeundersökningsperioden.
(85)
Tendenserna när det gäller importvolymer och -priser från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden är följande:
Tabell 9
Andra tredjeländer
2005
2006
2007
2008
UP
Volym av total annan import (ton)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Genomsnittligt pris på annan import (euro/ton)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Källa: Justerade uppgifter från Eurostat
(86)
Importvolymerna från andra tredjeländer minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden medan importpriserna fördubblades under samma period. Importpriserna från andra tredjeländer var väsentligt högre än EU-industrins försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
3.2 EU-industrins exportresultat
(87)
Under skadeundersökningsperioden minskade EU-industrins exportförsäljning med 10 % och priserna ökade med 8 %.
(88)
Mot denna bakgrund anses att EU-industrins exportförsäljning till andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
3.3 Företagsintern användning
(89)
Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrins företagsinterna användning med 56 %, vilket kan ses i följande tabell:
Tabell 10
2005
2006
2007
2008
UP
Företagsintern användning Index
100
126
115
148
156
Källa: Svar på frågeformuläret
(90)
Det bör dock noteras att EU-industrin fortfarande hade en outnyttjad kapacitet på 10 000-20 000 ton. Detta innebär att en övergång till företagsintern användning kan tolkas som en affärsmässig reaktion mot dumpad import från Kina eftersom det på grund av den låga prisnivån på natriumglukonat kan vara mer lönsamt att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan. Det faktum att det fortfarande finns betydande outnyttjad kapacitet för natriumglukonat tyder på att EU-industrin inte avser att slutligt övergå till att tillverka produkter i senare led i produktionskedjan, utan att denna tillverkning kan ses som en försvarsåtgärd mot den dumpade importen.
(91)
Därför anses att ökningen i företagsintern användning inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
3.4 Utveckling av förbrukningen i EU
(92)
Det bör noteras att förbrukningen i EU minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och att detta kan ses som en konsekvens av den pågående ekonomiska nedgången. Därför undersöktes om den minskade förbrukningen kunde ha en inverkan på den skadliga situationen för EU-industrin.
(93)
EU-industrins försäljningsvolym minskade dock i mycket högre grad, dvs. med 21 %, medan den kinesiska importen ökade med 77 % under samma period. Samma tendenser kan noteras när det gäller marknadsandelar. EU-industrin förlorade ungefär 10 procentenheter av sin marknadsandel medan den kinesiska importen nästan fördubblade sin, från 12,8 % 2005 till 24,9 % under undersökningsperioden.
(94)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att minskningen i förbrukningen i EU inte i sig kan anses vara en orsak för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(95)
Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden både volymmässigt och i marknadsandel, samt till ett avsevärt prisunderskridande. Den kinesiska lågprisimporten vann marknadsandelar samtidigt som EU-industrin tappade mark, vilket tillsammans med det nedåtgående pristrycket ledde till en försämring av situationen för EU-industrin under skadeundersökningsperioden. Undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat EU-industrin skada visad dock att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.
(96)
På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på EU-industrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. EU:S INTRESSE
1. Inledande anmärkning
(97)
Europeiska kommissionen undersökte i enlighet med artikel 21 i grundförordningen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i EU:s intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. EU:s intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. EU-industrins, importörernas och användarnas intresse.
2. EU-industrin
2.1 Verkningarna för EU-industrin av att åtgärder införs eller inte införs
(98)
Som förklarats ovan har skada på grund av den dumpade importen konstaterats i form av en betydande minskning av försäljningsvolymer och -priser, vilket i sin tur lett till en försämring av situationen för EU-industrin. Efter införandet av antidumpningstullar förväntas volymer och priser på natriumglukonat i torr form som säljs av EU-industrin öka och därmed skulle det var möjligt för EU-industrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå.
(99)
Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Det bör noteras att EU-industrins vinstminskning beror på dess svårigheter att konkurrera med den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina. Det är därför troligt att införandet av antidumpningsåtgärder kommer att göra det möjligt för EU-industrin att återta åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten.
(100)
Om åtgärder inte införs kommer EU-industrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra EU-industrins alla ansträngningar att nå tillräcklig lönsamhet igen. Att inte införa åtgärder skulle äventyra EU-industrins långsiktiga överlevnad.
(101)
Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge EU-industrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats vid undersökningen.
3. Importörer och handlare
(102)
Frågeformulär sändes till fem importörer. Ingen av dem samarbetade med undersökningen.
(103)
Under dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka importörerna och handlarna i någon avsevärd utsträckning.
4. Användare
(104)
Frågeformulär sändes till 23 användare. Bara fyra användare samarbetade dock i undersökningen, av vilka endast tre använde och direktimporterade den berörda produkten från Kina. Direktimporten från dessa tre samarbetande användare svarade för 10 % av den totala importen av natriumglukonat från Kina under undersökningsperioden. Den fjärde samarbetande användaren använde inte den berörda produkten importerad från Kina.
(105)
Dessa fyra användare, belägna i Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, är verksamma inom kemisk industri och tillverkar en mängd olika produkter där vissa använder natriumglukonat som råvara. I genomsnitt utgör inte natriumglukonat en betydande del av kostnaden för insatsvaror. Den maximala verkningen av den föreslagna antidumpningstullen, förutsatt att prisökningen inte kommer att kunna föras över till slutkonsumenten, uppskattades vara mycket liten. Det bör också noteras att dessa företags omsättning för produkter som använder natriumglukonat var mindre än 5 % av deras totala omsättning.
(106)
Mot denna bakgrund dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att de eventuella effekterna av antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte kommer att påverka användarna i någon avsevärd utsträckning
5. Slutsats beträffande EU:s intresse
(107)
Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(108)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar EU-industrin ytterligare skada.
(109)
Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som EU-industrin lidit.
(110)
Vid beräkningen av den tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder skulle göra det möjligt för EU-industrin att täcka sina produktionskostnader och nå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som angavs i klagomålet ansågs vara rimlig och användes för beräkningen.
(111)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för EU-industrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen lades till tillverkningskostnaden.
(112)
Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för EU-industrins likadana produkt som säljs på EU:s marknad. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.
(113)
När det gäller beräkningen av den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för övriga exporterande tillverkare i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var låg. Därför beräknades skademarginalen med uppgifter från klagomålet som uppdaterats till undersökningsperioden.
2. Provisoriska åtgärder
(114)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(115)
Följande antidumpningstullar föreslås:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
Dumpnings-marginal
Antidump-ningstullsats
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Alla övriga företag
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) gäller alltså enbart import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.
(117)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(118)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
3. Särskild övervakning
(119)
För att minimera riskerna för kringgående på grund av den stora skillnaden i tullsatserna, anses särskilda åtgärder behövas i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande:
(120)
En giltig faktura ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer.
(121)
Om exporten från de företag som beviljats en lägre individuell tullsats skulle öka väsentligt i volym efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.
H. SLUTBESTÄMMELSE
(122)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig tillkänna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också noteras att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är provisoriska och kan komma att omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av natriumglukonat i torr form med CUS-nummer (Customs Union and Statistics) 0023277-9 och CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, som för närvarande klassificeras med KN-nummer ex 2918 16 00 (Taricnummer 2918160010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull
Taric-tilläggsnummer
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Alla övriga företag
53,4 %
A999
3. De individuella tullsatserna för respektive företag i enlighet med punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
4. För att den produkt som avses i punkt 1 ska övergå till fri omsättning i EU ska en säkerhet lämnas som motsvarande nivån på den provisoriska tullen.
5. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad från och med dagen för ikraftträdandet av denna förordning begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2010.