PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1331/2011
av den 14 december 2011
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
Genom förordning (EU) nr 627/2011 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 augusti 2010 (nedan kallat klagomålet) av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad unionsindustrins intresseorganisation) såsom företrädare för två grupper av unionstillverkare (nedan kallade klagandena) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av rostfritt stål.
(3)
Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada, i enlighet med vad som anges i skäl 14 i förordningen om preliminär tull, omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska åtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som önskade bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden.
(5)
När det gäller de tre ansökningar om individuell undersökning som lämnades, fastställdes det slutgiltigt att dessa inte kunde beviljas eftersom de skulle ha blivit orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. I enlighet med vad som anges i skäl 6 i förordningen om preliminär tull hade kommissionen gjort ett representativt urval, som enligt uppgifter från Eurostat svarade för 25 % av den samlade importen under undersökningsperioden och mer än 38 % av de samarbetsvilliga exportörernas samlade volym under undersökningsperioden. Såsom framgår av skäl 13 i förordningen om preliminär tull utgörs två av de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet av stora grupper. Dessa gruppers storlek var särskilt betungande för den aktuella undersökningen, både i fråga om undersökningens omfattning och i fråga om analysen. Det var därför inte möjligt att bevilja ansökningar om individuell undersökning från fler exporterande tillverkare.
C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(6)
Det erinras om att i enlighet med som vad anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten vissa sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), med ursprung i Folkrepubliken Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (nedan kallad den berörda produkten).
(7)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter på den berörda produkten efter det preliminära meddelandet av uppgifter, bekräftas skälen 15-19 i förordningen om preliminär tull.
2. Likadan produkt
(8)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas skäl 20 i förordningen om preliminär tull.
D. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(9)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte ett antal parter några av undersökningsresultaten rörande fastställandet av marknadsekonomisk status enligt vad som anges i skälen 21-43 i förordningen om preliminär tull.
(10)
En part hävdade att kommissionen inte hade lämnat några uppgifter om skillnaden mellan råvarupriserna på unionsmarknaden och den kinesiska hemmamarknaden. I detta avseende bör det noteras att den nominella skillnaden mellan råvarupriserna i Europeiska unionen, Förenta staterna och Kina angavs i både meddelandet om marknadsekonomisk status och förordningen om preliminär tull. Såsom anges i skäl 27 i förordningen om preliminär tull uppgår denna skillnad i genomsnitt och beroende på stålets kvalitet till omkring 30 %. När det gäller de informationskällor som låg till grund för denna jämförelse, använde kommissionen tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare i unionen och exporterande tillverkare i Kina. Dessa uppgifter har dubbelkontrollerats mot ett antal offentligt tillgängliga källor (3).
(11)
Det hävdades dessutom att kommissionen inte hade gjort någon jämförelse mellan priserna på järn som importerades till Kina och världsmarknadspriserna. I detta sammanhang påstods dessutom att man inte hade fått några uppgifter om järnmalmens betydelse för kostnaden för den råvara (rörämnen, göt och rundstång) som köptes av tillverkarna av den berörda produkten. Hänvisningen till järnmalm i skäl 28 i förordningen om preliminär tull gjordes inom ramen för en analys av huruvida Kina åtnjöt någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara de låga priserna på rörämnen, göt och rundstång i Kina. Järnmalm, nickel och krom är de främsta kostnadsdrivande faktorerna vid tillverkningen av rörämnen, göt och rundstång av rostfritt stål. Men eftersom priserna på järnmalm, nickel och krom i allmänhet baseras på världsmarknadspriserna, kan de endast ha en begränsad effekt på skillnaden mellan priserna på rörämnen, göt och rundstång i EU och Kina och därmed till sist också på skillnaden mellan priserna på sömlösa rör av rostfritt stål. Slutsatsen att det första kriteriet för marknadsekonomisk status inte uppfylldes grundades därför inte på priserna på järnmalm, utan på prisskillnaden mellan de råvaror, dvs. rörämnen, göt och rundstång, som används direkt vid tillverkningen av den berörda produkten. Denna prisskillnad, i kombination med det statliga inflytande som konstaterades (exportskatt och ingen återbetalning av moms), ledde till slutsatsen att det inte hade bevisats att det första kriteriet för beviljande av marknadsekonomisk status var uppfyllt.
(12)
En part upprepade vid flera tillfällen samma påstående rörande de förfarandeaspekter som hänför sig till beslutet om makroekonomisk status. Påståendet avsåg samråden med den rådgivande kommittén av medlemsstater, och närmare bestämt de uppgifter som överlämnades till denna kommitté under den aktuella undersökningen. Detta har förklarats i två skrivelser som skickats till parten och även varit föremål för flera skriftväxlingar med förhörsombudet. I detta avseende bör det noteras att enligt artikel 19.5 i grundförordningen får uppgifter som utväxlas med den rådgivande kommittén av medlemsstater endast lämnas ut om detta uttryckligen anges i grundförordningen. De gällande bestämmelserna gör det därför inte möjligt att ge parter tillgång till de uppgifter som utväxlats mellan kommissionen och medlemsstaterna.
(13)
Samma part kom med vissa påståenden som framför allt rörde snedvridningar på råvarumarknaden. Denna part hävdade att de rörämnen av rostfritt stål som köptes på den kinesiska hemmamarknaden endast utgjorde en del av inköpen av råvaror under undersökningsperioden. I detta avseende bör det först och främst noteras att det i artikel 2.7 c i grundförordningen inte fastställs några tröskelvärden i fråga om den andel råvaruinköp som skulle behöva påverkas av snedvridningar. I artikel 2.7 c i grundförordningen föreskrivs att kostnader för de viktigaste insatsvarorna i stort sett ska återspegla marknadsvärden. Dessutom förklarade kommissionen att snedvridningarna på den kinesiska råvarumarknaden framför allt rörde de viktigaste råvarorna som användes vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål, och inte bara rörämnen. De viktigaste råvarorna som används vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål är rörämnen, göt och rundstång av rostfritt stål som står för mer än 50 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Dessa råvaror klassificeras tillsammans under HS-nummer 7218 10 (göt och andra obearbetade former av rostfritt stål). Samtliga omfattas av en exportskatt på 15 % och är inte föremål för någon återbetalning av momsen på 17 % vid export. På grundval av detta fastställdes att det förelåg snedvridningar, vilket ledde till slutsatsen att ingen av de utvalda kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde det första kriteriet inom ramen för undersökningen av marknadsekonomisk status. Det berörda företaget köper en betydande del - cirka 30 % - av de råvaror det använder vid tillverkningen av den berörda produkten på den kinesiska hemmamarknaden. Det bör dessutom noteras att företaget även importerar en stor andel från närstående företag.
När man särskilt riktat in sig på köp från icke-närstående leverantörer, har så mycket som 56 % köpts in på hemmamarknaden. Tvärtemot vad parten hävdar förelåg därför ingen felaktig beskrivning av sakförhållandena vid fastställandet av makroekonomisk status, varken i kommunikationen med den parten, eller vid samrådsförfarandet med den rådgivande kommittén, som underrättades om alla synpunkter som lagts fram. Påståendet avvisas därför.
(14)
Ett företag hävdade att beslutet att inte bevilja marknadsekonomisk status borde vara individuellt och företagsspecifikt, medan institutionerna i föreliggande fall har utvidgat de allmänna undersökningsresultaten för hela landet till att omfatta individuella tillverkare. Detta argument kan inte godtas, eftersom institutionerna i praktiken har gjort en individuell analys för varje tillverkare som ingick i urvalet. Det stämmer att institutionerna har dragit samma slutsats för samtliga tre tillverkare, men detta beror på att staten påverkat beslutsprocessen för samtliga tillverkare, såsom förklaras i förordningen om preliminär tull.
(15)
Med beaktande av ovanstående bekräftas därför slutsatsen att alla ansökningar om marknadsekonomisk status bör avslås, i enlighet med vad som fastställs i skälen 21-43 i förordningen om preliminär tull.
2. Normalvärde
a) Jämförbart land
(16)
En part ansåg att man borde ha använt Förenta staterna som ett jämförbart land. I detta avseende bör det noteras att grunderna för beslutet att inte använda Förenta staterna som ett jämförbart land redovisas ingående i skälen 46-48 i förordningen om preliminär tull. Eftersom parten inte underbyggde sitt påstående eller lade fram några ytterligare argument som skulle kunna ändra de slutsatser som drogs i fråga om att använda Förenta staterna som ett eventuellt jämförbart land, måste påståendet avvisas.
(17)
Samtidigt ska det understrykas att kommissionen fortsatte sina ansträngningar för att få till stånd ett samarbete från ett lämpligt jämförbart land. Förutom de ansträngningar som anges i skäl 47 i förordningen om preliminär tull, kontaktade kommissionen tillverkare i Brasilien, Kanada, Malaysia, Mexiko, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan och Ukraina. Totalt kontaktades 46 företag, men inget av dessa var samarbetsvilligt.
(18)
På grundval av ovanstående bekräftas därför den preliminära slutsatsen i skäl 51 i förordningen om preliminär tull att normalvärdet bör baseras på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.
b) Fastställande av normalvärde
(19)
Såsom anges i skälen 49-51 i förordningen om preliminär tull baseras normalvärdet på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, för de mest liknande produkttyperna med samma diameter, stålkvalitet och produkttyp (t.ex. kall- eller varmdragna).
(20)
Parternas synpunkter på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen samt deras sypunkter på justeringar (t.ex. för handelsled och kvalitetsuppfattning) tas upp i skälen 45 och 46 nedan.
(21)
Ett företag ansåg att normalvärdet borde konstrueras på grundval av importpriset för hålade rörämnen till Förenta staterna från EU eller det pris som unionstillverkarna betalade vid import till unionen. Detta påstående har inte underbyggts. Företaget har inte lagt fram några argument om varför en sådan konstruktion skulle vara lämpligare för fastställande av normalvärdet än den metod som användes i förordningen om preliminär tull. Det har framför allt inte styrkts varför det skulle vara lämpligare att konstruera normalvärdet på grundval av priserna på hålade rörämnen än på unionsindustrins priser för den likadana produkten.
(22)
Det har inte heller lagts fram några bevis till stöd för att EU:s export till Förenta staterna borde övervägas. Detta alternativ verkar inte lämpligt, särskilt inte eftersom samtliga av de samarbetsvilliga tillverkarna i Förenta staterna förlitar sig på import från sina moderbolag i EU (se skäl 48 i förordningen om preliminär tull). Dessutom medför de höga bearbetningskostnaderna i Förenta staterna (se skäl 48 i förordningen om preliminär tull) - dvs. själva anledningen till att Förenta staterna inte ansågs vara ett lämpligt val som jämförbart land - att den föreslagna metoden inte är lämplig.
(23)
När det gäller exporten från Förenta staterna till EU har denna fråga utförligt behandlats i skäl 49 i förordningen om preliminär tull. Det ansågs att de amerikanska exportpriserna skulle färgas av de höga tillverkningskostnaderna och av det faktum att exportvolymerna var mycket begränsade.
(24)
Samma företag föreslog att normalvärdet kunde konstrueras på grundval av de importpriser som unionstillverkare faktiskt betalade för hålande rörämnen av rostfritt stål. Den unionstillverkare som importerar hålade rörämnen från Indien till unionen samarbetar emellertid inte i den aktuella undersökningen, vilket anges i klagomålet. Dessutom importerar de unionstillverkare som ingår i urvalet inte hålade rörämnen från något land utanför EU. Det är därför inte möjligt att tillämpa den föreslagna metoden.
(25)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas därför fastställandet av normalvärdet i enlighet med skälen 49-51 i förordningen om preliminär tull.
3. Exportpris
(26)
En part upprepade sitt krav om att dagen för köporder snarare än fakturadagen borde anses som försäljningsdag för att säkerställa en rättvis jämförelse. Detta krav ställdes med hänvisning till artikel 2.10 j i grundförordningen. Som redan förklarats för den berörda parten vid den utfrågning under ledning av förhörsombudet som hölls den 11 mars 2011 hänvisar denna bestämmelse specifikt till valutaomräkningar, dvs. de växelkurser som ska användas när prisjämförelser kräver valutaomräkning. Hänvisningen till dagen för köporder avser följaktligen valutaomräkningar inom ramen för en rättvis jämförelse mellan exportpris och normalvärde och har inget samband med omsättningen eller volymen av exportförsäljningen till EU under undersökningsperioden.
(27)
I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. Följaktligen bekräftas härmed skäl 52 i förordningen om preliminär tull.
4. Jämförelse
(28)
Såsom anges i skäl 20 ovan tas parternas synpunkter på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen samt deras sypunkter på justeringar (t.ex. för handelsled och kvalitetsuppfattning) upp i skälen 45 och 46 nedan.
(29)
En part gjorde invändningar mot metoden att jämföra exportpriset och normalvärdet på grundval av tre specifika parametrar (diameter, stålkvalitet och produkttyp, t.ex. kall- eller varmdragna). Denna part hävdade att man borde ha gjort en mer ingående jämförelse som baserades på ytterligare parametrar, t.ex. väggtjocklek, längd och provningskrav.
(30)
Kommissionen inhämtade i själva verket uppgifter på grundval av ytterligare parametrar, inklusive längd, väggtjocklek och provningskrav.
(31)
Dumpningsmarginalen fastställs normalt på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt pris för alla exporttransaktioner, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. Enligt denna artikel ska beräkningar av dumpning baseras på ”alla exporttransaktioner till gemenskapen” om ”inte annat följer av relevanta bestämmelser angående rättvis jämförelse”. Företaget hänvisade till de s.k. produktkontrollnumren och parametrarna i dessa. I detta avseende bör det noteras att man använde produktkontrollnummer som ett verktyg i undersökningen för att strukturera och organisera den enorma mängd mycket detaljerade uppgifter som företagen lämnat. De är till hjälp när man genomför en mer detaljerad analys av olika produktegenskaper inom den berörda produktens och den likadana produktens produktkategori. För att jämförelsen skulle bli rättvis grundades den på de mest relevanta egenskaperna.
(32)
Kommissionen bemötte företagets synpunkter genom att i en skrivelse förklara att ett rörs väggtjocklek står i proportion till dess vikt och därför indirekt omfattades av jämförelsen. Andra egenskaper, t.ex. provningskrav, har små konsekvenser för jämförelsen. Nästan alla berörda produkter omfattas t.ex. av standardiserade provningsmetoder.
(33)
Det ska understrykas att kommissionen inte, tvärtemot vad denna part hävdar, bortsåg från några uppgifter. Det är emellertid inte ovanligt att vissa parametrar i produktkontrollnumren har mindre betydelse och att särskilda parametrar utgör en bättre grund än andra för en rättvis jämförelse. Inga rör har undantagits från jämförelsen på grundval av skillnader i fysiska egenskaper eller några andra skillnader och inga nya produkttyper har skapats. Tvärtom ingick all försäljning i jämförelsen, oavsett rörens diameter eller längd.
(34)
Företaget hävdade vidare att den metod som kommissionen använde gjorde det omöjligt för företaget att begära justeringar för fysiska egenskaper. Man grundade även detta påstående på att kommissionen endast hade baserat jämförelsen på tre parametrar, vilket redan har behandlats i skälen 31 och följande.
(35)
När det gäller frågan om jämförelsen ur ett förfarandeperspektiv, som också tagits upp av samma part, ska det noteras att företaget hade alla möjligheter att lämna synpunkter på de beräkningar som gjordes för företagets individuella situation. Fullständiga uppgifter om dessa beräkningar tillkännagavs den dag som förordningen om preliminär tull offentliggjordes. I en skrivelse av den 11 juli 2011 framförde företaget synpunkter på de parametrar som hade använts vid jämförelsen och bad om ytterligare förtydliganden. Kommissionen besvarade denna skrivelse den 19 juli 2011. Företaget upprepade därefter sina synpunkter i en skrivelse av den 29 juli 2011. Samtidigt som företaget invände mot grunden för jämförelsen, hävdade det vid upprepade tillfällen att sådana parametrar som väggtjocklek, längd och provningskrav påverkade priserna. Såsom anges ovan medger kommissionen att dessa parametrar hade viss betydelse för priserna. Man ansågs emellertid att det var rimligare att basera beräkningarna på de tre viktigaste parametrarna, eftersom detta ledde till den högsta graden av matchning och samtidigt gjorde det möjligt att hitta matchande försäljningar för alla exporttransaktioner.
(36)
Företaget hävdade att det hindrades från att begära justeringar. Detta argument måste avvisas. Det var möjligt att begära justeringar under hela förfarandet, inte minst vid tidpunkten för meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten, då företaget fick fullständig kännedom om alla detaljer för beräkningarna.
(37)
En part hävdade att tillämpningen av tillverkningskostnaderna för produkttyper med mindre diametrar på produkttyper med större diametrar inte speglade de faktiska kostnaderna, eftersom kostnaderna för produkterna med större diametrar var mycket högre. Denna part lade emellertid varken fram några alternativ eller underbyggde sitt argument. Eftersom det inte har lagts fram någon alternativ metod anses därför den metod som användes vara den rimligaste.
(38)
Ett företag hävdade att antalet justeringar (det faktum att kommissionen endast använde tre parametrar, justeringarna för kvalitetsuppfattning och handelsled) tyder på att unionstillverkarnas produkter knappast är jämförbara med de importerade kinesiska produkterna. I detta avseende noteras att den omständigheten att institutionerna gör justeringar ingår som en del i alla beräkningar av dumpning. Dessa justeringar föreskrivs i grundförordningen och kan därför i sig inte ifrågasätta jämförbarheten mellan den berörda produkten och den likadana produkten. Den höga matchningsgraden bekräftar i själva verket att den berörda produkten och den likadana produkten är helt jämförbara.
(39)
Undersökningsresultaten i skälen 53 och 54 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
5. Dumpningsmarginaler
(40)
En part ansåg att dumpningsmarginalen borde ha beräknats på kvartalsbasis på grund av en kraftig fluktuation i priset på nickel. I detta avseende noteras att i det aktuella fallet är jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet inte en jämförelse mellan priser och kostnader, utan endast mellan vägda genomsnittliga försäljningspriser (normalvärdet fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningspriser). Nickelpriserna ökade dessutom på världsmarknaden och var följaktligen inte en isolerad kinesisk prisökning. Ökningen påverkade som högst tre månader av undersökningsperioden, medan försäljningen av den berörda produkten ägde rum under hela undersökningsperioden. Förändringar i råvarupriserna måste dessutom betraktas som normala inslag i en affärsverksamhet. Stigande nickelpriser borde påverka unionstillverkare och kinesiska tillverkare i lika hög grad, eftersom nickel noteras på LME-börsen i London (London Metal Exchange). Eventuella skillnader skulle bero på snedvridningen av råvarupriser i Kina och bör därför inte beaktas vid beräkningen. Detta påstående måste därför avvisas och jämförelsen baseras på de årliga genomsnittliga kinesiska exportpriserna och de årliga genomsnittliga priserna i unionen, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Detta argument avvisades därför.
(41)
En kinesisk tillverkare lämnade ett väl underbyggt påstående om att uträkningen av justeringar för dess individuella dumpningsmarginal inte var korrekt. Kommissionen godtog detta och gjorde en ny beräkning, som gav en dumpningsmarginal på 83,7 %. Bortsett från denna ändring bekräftas undersökningsresultaten i skälen 55-61 i förordningen om preliminär tull. De reviderade dumpningsmarginalerna uppgår till följande:
Slutgiltig dumpningsmarginal
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
67,1 %
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I
71,5 %
Alla övriga företag
83,7 %
E. SKADA
1. Unionsindustrin
(42)
När det gäller definitionen av unionsindustrin och representativiteten för urvalet av unionstillverkare, har inga synpunkter inkommit efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Slutsatserna i skälen 62 och 63 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
2. Förbrukning i unionen
(43)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på förbrukningen i unionen, bekräftas skälen 64-66 i förordningen om preliminär tull.
3. Import från det berörda landet
(44)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på de preliminära slutsatserna om den dumpade importens volym, marknadsandel och prisutveckling, bekräftas skälen 67-69 i förordningen om preliminär tull.
(45)
När det gäller beräkningen av den kinesiska importens prisunderskridande begärde både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionsindustrin ytterligare information om den beräkningsmetod som hade använts för att fastställa vissa justeringar (t.ex. för kostnader efter import, handelsled och marknadens uppfattning om produktens kvalitet). Kommissionen tillmötesgick detta genom att meddela hur dessa justeringar hade fastställts, samtidigt som den säkerställde att konfidentiella uppgifter skyddades.
(46)
Efter kommentarer från en kinesisk tillverkare gjordes en mindre korrigering av beräkningen av prisunderskridandet, eftersom den justering för handelsled som hade gjorts i den preliminära beräkningen även inkluderade en del av kostnaderna efter import, som omfattades av en separat justering för alla kostnader efter import. Denna korrigering ledde till en revidering på mindre än en procentenhet i underskridandemarginalerna och nivån för undanröjande av skada (för uppgifter om revideringen av nivån för undanröjande av skada, se skälen 82 och 83 nedan) jämfört med resultatet i det preliminära skedet.
(47)
Bortsett från de ändringar som anges ovan, och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 70 och 71 i förordningen om preliminär tull.
4. Unionsindustrins ekonomiska situation
(48)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade några kinesiska exporterande tillverkare att vissa indikatorer borde undantas från analysen av skada. De ansåg framför allt att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet hade minskat i samma takt som förbrukningen i unionen, och att dessa indikatorer därför inte borde beaktas i analysen av väsentlig skada. Ett liknande påstående gjordes i fråga om unionens minskade försäljningsvolym, vilket man hävdade också skedde i en takt som motsvarade takten för den minskade förbrukningen.
(49)
I detta avseende bör det först noteras att enligt artikel 3.5 i grundförordningen ska ”alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd” granskas vid en analys av skada. När det gäller andra faktorer utöver den dumpade importen som eventuellt kan ha bidragit till skadan, tas dessa upp i avsnitt F (Orsakssamband), särskilt i den punkt som rör verkningar av andra faktorer (se skälen 59-69 nedan).
(50)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 72-89 i förordningen om preliminär tull.
5. Slutsats om skada
(51)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 90-92 i förordningen om preliminär tull.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Verkningar av den dumpade importen och den ekonomiska nedgången
(52)
Några parter upprepade sitt påstående från det preliminära skedet om att en betydande del av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av andra faktorer än dumpad import.
(53)
I detta sammanhang hävdade vissa kinesiska exporterande tillverkare, efter det preliminära meddelandet av uppgifter, bland annat att en betydande del av den minskade försäljningsvolymen och de tappade marknadsandelarna snarare berodde på en vikande efterfrågan till följd av den ekonomiska krisen än på dumpad import från Kina. De hävdade vidare att den jämförbara nedgången i de kinesiska importpriserna och unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden (med 9 % respektive 8 %) också visade att unionsindustrin sjunkande priser uteslutande berodde på den minskade efterfrågan på marknaden och inte på verkningar av dumpad import.
(54)
För det första bör det noteras att det i skälen 103-106 i förordning om preliminär tull medges att den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan som följde av detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation och att den på så sätt kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta minskar emellertid inte de skadliga verkningarna av den dumpade kinesiska lågprisimporten, som kraftigt ökade sina marknadsandelar på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.
(55)
Såsom anges i skälen 104 och 105 i förordningen om preliminär tull kan verkningarna av den dumpade importen i själva verket anses ha gjort ännu större skada under en period med minskad efterfrågan än i tider med snabb tillväxt. Importen från Kina verkar konsekvent ha underskridit unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick dessutom prisunderskridandet till mellan 21 % och 32 %, och importen från Kina hade en marknadsandel i unionen på mer än 18 %, vilket berodde på en kraftig ökning med 7,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som importen från Kina utövade ett påtagligt pristryck som förhindrade unionsindustrin från att sälja till kostnadstäckande priser (för att inte säga till lönsamma priser), gjorde denna imports ökade volym och marknadsandelar det därför omöjligt för unionsindustrin att försöka öka sina tillverkningsvolymer, sitt kapacitetsutnyttjande och sin försäljning, särskilt för de produkter som är mer av en stapelvara där handeln främst sker genom distributörer.
(56)
Om man, för det andra, skulle dra slutsatser enbart på grundval av sådana utvalda skadeindikatorer som volym och marknadsandelar, eller enbart utifrån försäljningspriser, skulle detta snedvrida analysen i detta fall. Förlusterna av försäljningsvolym och marknadsandelar sammanföll t.ex. med en kraftigt minskad lönsamhet och berodde i stor utsträckning på pristrycket från den dumpade importen. I fråga om marknadsandelar tappade unionsindustrin 3,6 procentenheter till den kinesiska importen under skadeundersökningsperioden. Slutligen går det, åter mot bakgrund av storleken på prisunderskridandet och ökningen av den kinesiska importen i både relativa och absoluta termer, över huvud taget inte att dra slutsatsen att sänkningen av unionstillverkarnas priser inte var kopplad till priserna på den dumpade importen.
(57)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas därför det orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som konstaterats på grundval av den kraftiga importvolymen och det pristryck som den kinesiska importen utövade på unionsindustrin.
(58)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 94-96 i förordningen om preliminär tull.
2. Verkningar av andra faktorer
(59)
När det gäller inverkan av import från andra tredjeländer till unionen hävdade några kinesiska exporterande tillverkare att 1,0 procentenhet av de 3,6 procentenheter av marknaden som unionsindustrin tappade borde ha tillskrivits import från Japan och Indien. Den kinesiska importen vann emellertid i själva verket marknadsandelar på bekostnad av både annan import och unionsindustrin. Av de marknadsandelar på 7,9 procentenheter som den kinesiska importen vann, tog den 3,6 procentenheter från unionsindustrin och 4,3 procentenheter från annan import.
(60)
Samma kinesiska exporterande tillverkare uppgav att även de genomsnittliga importpriserna från vissa utvalda tredjeländer, bland annat Ukraina, Indien och Förenta staterna, hade minskat kraftigt, vilket kunde ha vållat unionsindustrin skada. I detta avseende noteras emellertid att totalt sett ökade faktiskt det genomsnittliga importpriset från alla andra tredjeländer än Kina med 34 % under skadeundersökningsperioden. Såsom redan angetts i skäl 100 i förordningen om preliminär tull var det genomsnittliga importpriset från Förenta staterna väsentligt högre än priserna på unionsmarknaden. I samma skäl understryks dessutom att den ukrainska importens marknadsandel minskade medan den amerikanska respektive indiska importens marknadsandelar förblev relativt stabila. Det är emellertid inte möjligt att utifrån uppgifter från Eurostat om denna import dra slutsatsen att importen från andra tredjeländer skulle ha spelat en betydande roll för unionsindustrins försämrade situation och att detta skulle ha brutit det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan.
(61)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 97-102 i förordningen om preliminär tull.
(62)
När det gäller verkningarna av den ekonomiska nedgången analyseras förklaringarna till varför den ekonomiska nedgången inte kan anses vara en faktor som bryter orsakssambandet i skälen 52-58 ovan. Eftersom ingen har lämnat några kommentarer som visar på motsatsen, bekräftas slutsatserna i skälen 103-106 i förordningen om preliminär tull.
(63)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter på unionsindustrins exportresultat, bekräftas slutsatserna i skälen 107 och 108 i förordningen om preliminär tull.
(64)
Flera kinesiska exporterande tillverkare hävdade att det faktum att tillverkningskostnaden per enhet ökade med 18 % (se skäl 109 i förordningen om preliminär tull) spelade en större roll för unionsindustrins försämrade lönsamhet än den dumpade importen, och bad om en närmare analys av verkningarna av denna ökning av enhetskostnaden.
(65)
Kommissionen undersökte detta och konstaterade att ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde på högre tillverkningskostnader till följd av högre råvarupriser, samt på sådana fasta kostnader som direkta arbetskraftskostnader, avskrivningar, produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt på det snabba produktionsfallet.
(66)
Eftersom fluktuationen i råvarukostnaden i stor utsträckning täcks av unionsindustrins prissättningsmekanism - det s.k. legeringspåslaget kopplar priserna direkt till noteringarna för de viktigaste råvarorna, t.ex. nickel, molybden och krom - är det inte sannolikt att detta har en väsentlig inverkan på lönsamheten. De andra faktorerna, som rör en otillräcklig tillverknings- och försäljningsvolym, inverkade emellertid direkt på lönsamheten. Eftersom unionsindustrins tillverknings- och försäljningsvolymer skulle ha varit mycket större i avsaknad av dumpad import, går det inte att dra slutsatsen att det är den ökade tillverkningskostnaden per enhet i sig, och inte den dumpade importen, som är den mest relevanta faktor som har lett till skada, eftersom den är oskiljaktigt förbunden med den ökade volymen av dumpad import.
(67)
Några kinesiska exporterande tillverkare hävdade vidare att unionsindustrins underlåtenhet att omstrukturera trots den minskade förbrukningen kan ha varit en betydande faktor som ledde till den skada som konstaterats.
(68)
I detta avseende bör det först noteras att unionsindustrin inte bara var tvungen att hantera verkan av en minskad förbrukning i sig, utan även verkan av dumpad import i ett läge med en minskad förbrukning. Undersökningen har emellertid visat att unionsindustrin i) upprätthöll sin tillverkningskapacitet i förhoppning om att den ekonomiska krisen var tillfällig och om en efterföljande återhämtning, och kan inte förväntas att anpassa kapaciteten till den ökade volymen av kinesisk import till onormalt låga dumpade priser, ii) kontinuerligt utvecklade sin produktmix med fokus på specialiserade produkter av högre kvalitet där den kinesiska konkurrensen inte är lika dominerande, och iii) minskade sin arbetskraft med 8 % och skar ner på den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 2 % under skadeundersökningsperioden (om man endast tittar på perioden för den ekonomiska krisen, dvs. mellan 2008 och undersökningsperioden, uppgår dessa nedskärningar till så mycket som 19 respektive 11 procentenheter). Alla dessa faktorer visar att unionsindustrin aktivt vidtog åtgärder för att försöka möta de negativa effekterna av den skada den led. Ovan nämnda åtgärder visade sig emellertid vara otillräckliga för att motverka den dumpade importens skadevållande effekter i ett läge med svag efterfrågan.
(69)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 109 och 110 i förordningen om preliminär tull.
3. Slutsats om orsakssamband
(70)
Inga av de berörda parternas argument visar att inverkan av andra faktorer än dumpad import från Kina är av sådan art att den kan upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som fastställts. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
(71)
Slutsatserna om orsakssamband i förordningen om preliminär tull, som sammanfattades i skälen 111-113 i denna, bekräftas därför.
G. UNIONENS INTRESSE
(72)
Mot bakgrund av parternas synpunkter fortsatte kommissionen sin analys av unionens intresse.
1. Unionsindustrins intresse
(73)
Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter på eller uppgifter om unionsindustrins intresse, bekräftas slutsatserna i skälen 116-120 i förordningen om preliminär tull.
2. Icke-närstående unionsimportörers intresse
(74)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på detta, bekräftas härmed skälen 121-123 i förordningen om preliminär tull.
3. Användarnas intresse
(75)
Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade ett användarföretag som inte hade samarbetat i undersökningen synpunkter på analysen av unionens intresse. Användaren hävdade bland annat att antidumpningsåtgärderna kommer att få en betydande inverkan för företaget. Användaren uppgav att rör av rostfritt stål är en avgörande komponent i många produkter i senare led, bland annat sådana man själva tillverkar (t.ex. värmeväxlare), och att man dessutom kände oro för försörjningstryggheten eftersom man hade drabbats av försenade leveranser från unionstillverkare.
(76)
Eftersom denna användare endast köper 5 % av sina rör av rostfritt stål från Kina, förefaller emellertid de eventuella konsekvenserna för detta företag vara begränsade, både i fråga om kostnader och försörjningstrygghet.
(77)
När det gäller den påstådda inverkan på kostnaderna lade företaget inte fram några faktiska uppgifter till stöd för detta påstående. Det erinras vidare om att, i enlighet med vad som fastställs i skälen 124 och 125 i förordningen om preliminär tull, inverkan på kostnaderna för den enda användare som samarbetade fullt ut ansågs obetydliga, både för företaget som helhet och för den företagsavdelning som använder rören av rostfritt stål.
(78)
När det gäller den fråga om försörjningstrygghet som denna användare tagit upp, bör det erinras om att det finns ett stort antal länder utöver Kina som fortsätter att importera rör av rostfritt stål till unionen. Eftersom unionsindustrin fortfarande är den största leverantören av produkten, är dessutom denna industris fortsatta existens även avgörande för användarindustrin.
(79)
Även om man i det preliminära skedet ansåg att antidumpningsåtgärderna skulle kunna ha en större inverkan på de användare som använder importerade rör av rostfritt stål från Kina i betydligt större mängder för tillverkning av sina produkter i senare led (se skäl 126 i förordningen om preliminär tull) kan man, eftersom det inte inkommit några underbyggda påståenden eller nya uppgifter efter det preliminära meddelandet av uppgifter, dra slutsatsen att de väsentliga fördelarna för unionsindustrin från införandet av antidumpningsåtgärder skulle uppväga de förväntade negativa effekterna för dessa användare. Slutsatserna om användarnas intresse i skälen 124-130 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
4. Slutsats om unionens intresse
(80)
På grundval av ovanstående dras den slutgiltiga slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Slutsatserna i skälen 131 och 132 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(81)
Klagandena hävdade att den vinstmarginal på 5 % som fastställdes i det preliminära skedet var alldeles för låg och hävdade åter att en vinstmarginal på 12 % var berättigad, med tanke på att det rör sig om en kapitalintensiv industri som kräver permanenta tekniska förbättringar och uppdateringar av innovationer och därmed avsevärda investeringar. Klagandena hävdade att en sådan lönsamhetsnivå var nödvändig för att generera en tillräcklig avkastning på kapitalet och skapa utrymme för sådana investeringar. Ovan nämnda yrkande styrktes emellertid inte på ett övertygande sätt med faktiska uppgifter. Därför dras slutsatsen att den vinstmarginal på 5 % som fastställdes i det preliminära skedet bör bibehållas.
(82)
När det gäller fastställandet av nivån för undanröjande av skada, tillämpades den mindre korrigering av justeringen för handelsled som påverkade beräkningen av prisunderskridande (se skäl 45) även vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada.
(83)
Denna korrigering ledde till en mindre revidering av nivån för undanröjande av skada, som därför ligger på en nivå mellan 48,3 % och 71,9 %, såsom framgår av tabellen nedan:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I
56,9 %
Alla övriga företag
71,9 %
(84)
En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att på grund av den skada som orsakats av den ekonomiska krisen borde skademarginalen baseras på prisunderskridande snarare än målprisunderskridande, och underströk att denna metod hade tillämpats i flera antidumpningsförfaranden (4). I samtliga av de undersökningar som den exporterande tillverkaren hänvisar till förelåg emellertid särskilda skäl avseende industrin eller den ekonomiska sektorn (t.ex. risken för att skapa ett monopol, en betydande kapacitetsökning för unionsindustrin på en mogen marknad, en bristande lönsamhet under en längre period för industrin globalt sett) som låg till grund för den exceptionella tillämpningen av denna särskilda metod. Detta är inte fallet i den aktuella undersökningen, eftersom den ekonomiska krisen påverkade den globala ekonomin som sådan och därför inte kan anses vara specifik för den industri som tillverkar sömlösa rör av rostfritt stål.
2. Slutgiltiga åtgärder
(85)
Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas för den berörda produkten på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. Eftersom nivåerna för undanröjande av skada är lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen i detta fall, bör de slutgiltiga åtgärderna baseras på nivån för undanröjande av skada.
(86)
På grundval av ovanstående fastställs följande tullsatser, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Slutgiltig antidumpningstullsats
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I
56,9 %
Alla övriga företag
71,9 %
(87)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för de berörda företagen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”alla övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i den här förordningens artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(88)
För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden mellan tullsatserna anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att trygga en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. Dessa särskilda åtgärder omfattar uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilaga II till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som är tillämplig på övriga exportörer.
(89)
Om exporten från ett av de företag som beviljats lägre individuella tullsatser skulle öka väsentligt i volym efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.
(90)
Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(91)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Kina. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.
(92)
De synpunkter som lämnats av berörda parter har noga beaktats. Ingen av synpunkterna föranledde någon ändring av undersökningsresultaten.
(93)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den landsomfattande tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
(94)
För att säkerställa lika behandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilaga I till den här förordningen), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom den artikeln inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.
3. Slutgiltigt uttag av preliminär tull
(95)
Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats (den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen är högre än den preliminära tull som infördes genom förordningen om preliminär tull), anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (Taric-tilläggsnummer 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 och 7304900091), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina).
2. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 som tillverkas av de nedan angivna företagen:
Företag
Slutgiltig antidumningstull
Taric-tilläggsnummer
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
B119
Företag som förtecknas i bilaga I
56,9 %
Alla övriga företag
71,9 %
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.
4. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 rörande import av sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00, med ursprung i Kina, ska tas ut slutgiltigt.
Artikel 3
Om en ny exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
-
inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2009-30 juni 2010),
-
inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom den här förordningen,
-
faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 56,9 %.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Genève den 14 december 2011.