PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 325/2012
av den 12 april 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)
I kommissionens förordning (EU) nr 1043/2011 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) infördes en preliminär antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). De preliminära antidumpningstullarna låg mellan 14,6 % och 52,2 %.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 13 december 2010 av Europeiska kemiindustrirådet (Cefic) på uppdrag av Oxaquim SA (nedan kallad klaganden), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda produktion av oxalsyra.
(3)
Som anges i skäl 9 i den preliminära förordningen, omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 januari 2010 till 31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.2 EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter) lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så begärde fick tillfälle att bli hörda. En exporterande tillverkare från Indien begärde att bli hörd i närvaro av förhörsombudet från generaldirektoratet för handel, vilket beviljades.
(5)
Kommissionen fortsatte att söka information som den bedömde som nödvändig för det slutgiltiga resultatet.
(6)
I skäl 150 i den preliminära förordningen uppmanades kinesiska företag som ännu inte gett sig till känna men som ansåg att en särskild tullsats borde fastställas för dem, att ge sig till känna inom tio dagar efter offentliggörandet. Inget kinesiskt företag gjorde så.
(7)
Därefter informerades alla parter om de viktigaste omständigheterna och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta slutliga meddelande av uppgifter.
(8)
Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och i motiverade fall togs det hänsyn till dem.
1.3 PARTER SOM BERÖRS AV FÖRFARANDET
(9)
Eftersom inga synpunkter har lämnats vad gäller parter som berörs av förfarandet bekräftas skälen 3-8 i förordningen om preliminär tull.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 BERÖRD PRODUKT
(10)
Den berörda produkten beskrivs i skälen 10 och 11 i förordningen om preliminär tull, dvs. oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00, med ursprung i Indien och Kina.
(11)
Det finns två slag av oxalsyra: oraffinerad och raffinerad. Raffinerad oxalsyra, som tillverkas i Kina men inte i Indien, erhålls genom en reningsprocess av oraffinerad oxalsyra, som syftar till att avlägsna järn, klorider, spår av metaller och andra orenheter.
(12)
Oxalsyra har en rad olika användningsområden, t.ex. som krympmedel eller blekmedel, vid farmaceutisk syntes och vid tillverkning av kemikalier.
2.2 LIKADAN PRODUKT
(13)
Undersökningen har visat att oxalsyra som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, oxalsyra som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och Kina och oxalsyra som importeras till unionen från Indien och Kina i huvudsak har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma huvudsakliga slutanvändningsområden.
(14)
Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas skälen 10-13 i förordningen om preliminär tull.
3. DUMPNING
3.1 INDIEN
3.1.1 INLEDANDE ANMÄRKNING
(15)
I skäl 14 i förordningen om preliminär tull angav kommissionen att en exporterande tillverkare i Indien inte kunde betraktas som samarbetsvillig part och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen drogs slutsatserna om det företaget därför på grundval av de tillgängliga uppgifterna.
(16)
Efter det att de preliminära slutsatserna lämnats till företaget Star Oxochem Pvt. Ltd, lämnade företaget ytterligare förklaringar och förtydliganden beträffande den information som tidigare lämnats vid undersökningen. Företaget begärde också att få bli hört av kommissionen och av förhörsombudet från generaldirektoratet för handel. Företaget hävdade att det hade lämnat in svar på frågeformuläret och med tanke på att kommissionens avdelningar hade besökt företagets anläggning, och även mot bakgrund av de ytterligare förklaringarna och förtydligandena som nu lämnats, skulle det inte vara rätt att företaget fortsatte att behandlas som exporterande tillverkare som på intet sätt hade samarbetat i undersökningen.
(17)
Mot bakgrund av ovanstående, framför allt de ytterligare förklaringarna och förtydligandena som lämnats, ansåg kommissionen att en del av den ursprungliga informationen kunde användas, nämligen uppgifter om exportpriser som ansågs tillförlitliga. Av ovanstående överväganden följer att de preliminära slutsatserna, som anges i skäl 14 i förordningen om preliminär tull, endast till en del kvarstår och att slutsatserna om detta företag delvis dras utifrån tillgängliga fakta och delvis utifrån dess egna exportpriser i enlighet med artiklarna 18.1 och 18.3 i grundförordningen.
3.1.2 NORMALVÄRDE
(18)
Inga synpunkter har inkommit i fråga om metoden för att beräkna normalvärde för Indien. Slutsatserna i skälen 15-18 i förordningen om preliminär tull bekräftas därmed för det samarbetsvilliga företaget.
(19)
När det gäller Star Oxochem, och med hänsyn till resultaten ovan (skälen 16 och 17), fastställdes normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Normalvärdet för detta företag grundades på det vägda genomsnittet av en representativ volym av den inhemska försäljningen i ett annat samarbetsvilligt företag, Punjab Chemicals.
3.1.3 EXPORTPRIS
(20)
Eftersom inga synpunkter lämnades, bekräftas det fastställda exportpriset, i enlighet med skäl 19 i förordningen om provisorisk tull, för Punjab Chemicals.
(21)
Mot bakgrund av de slutsatser som drogs i skälen 16 och 17, fastställs exportpriset för Star Oxochem, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som oberoende kunder faktiskt betalade eller skulle betala för den berörda produkten när den exporterades till unionen.
3.1.4 JÄMFÖRELSE
(22)
Eftersom inga synpunkter lämnades vad gäller jämförelsen av normalvärdet och exportpriserna, bekräftas skälen 20 och 21 i förordningen om preliminär tull vad gäller den samarbetsvilliga tillverkaren, Punjab Chemicals.
(23)
Vad gäller Star Oxochem har justeringar gjorts i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen på grundval av justeringar hos Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPNINGSMARGINAL
(24)
Inga synpunkter har lämnats från den samarbetsvilliga tillverkaren om kommissionens preliminära slutsatser. Därför bekräftas den dumpningsmarginal som anges i skälen 22 och 23 i förordningen om preliminär tull.
(25)
När det gäller Star Oxochem och med hänsyn till ovanstående överväganden är dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, 31,5 %.
(26)
Med hänsyn till den låga samarbetsviljan från Indien (under 80 %) ansågs det preliminärt lämpligast att fastställa den landsomfattande dumpningsmarginalen utifrån den samarbetsvilliga partens högst dumpade transaktion. Den här transaktionen är inte exceptionell, varken vad gäller kvantitet eller pris, och anses därför vara ett representativt urval som ger ett rimligt och proportionerligt resultat i förhållande till dumpningsmarginalen som fastställts för den samarbetsvilliga tillverkaren.
(27)
Med hänsyn till ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull.
(28)
På grundval av detta fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:
Företag
Slutgiltig dumpningssmarginal
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Övriga företag
43,6 %
3.2 FOLKREPUBLIKEN KINA
3.2.1 MARKNADSEKONOMISK STATUS/INDIVIDUELL BEHANDLING
(29)
I förordningen om preliminär tull framgår att en grupp av kinesiska företag ansökte om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, medan en annan grupp kinesiska företag endast ansökte om individuell behandling. Som anges i skälen 26-32 i förordningen om preliminär tull avslogs ansökan om marknadsekonomisk status medan båda grupperna preliminärt beviljades individuell behandling.
(30)
Inga synpunkter har inkommit om ovanstående preliminära slutsatser och därmed bekräftas skälen 26-32 i förordningen om preliminär tull.
3.2.2 JÄMFÖRBART LAND
(31)
Inga synpunkter har inkommit om det preliminära valet av jämförbart land. Därför bekräftas skälen 33-34 i förordningen om preliminär tull.
3.2.3 NORMALVÄRDE
(32)
I förordningen om preliminär tull förklarades att kommissionen hade fastställt separata normalvärden för såväl oraffinerad som raffinerad oxalsyra. Normalvärdet för oraffinerad oxalsyra fastställdes på grundval av det normalvärde som fastställts för Indien, medan normalvärdet för raffinerad oxalsyra, som inte tillverkas i Indien, konstruerades på grundval av tillverkningskostnaderna för oraffinerad oxalsyra och justerades sedan med en höjning på 12 % för tilläggskostnaden för tillverkningen plus försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader samt vinst.
(33)
Båda de samarbetsvilliga tillverkarna från Kina ifrågasatte höjningen på 12 % för tilläggskostnaden för tillverkningen och hävdade att kommissionen aldrig hade kontrollerat dessa tilläggskostnader, utan att de verkade vara bara en ungefärlig uppskattning utifrån en metod som de aldrig fått information om vid det preliminära meddelandet av uppgifter. En av de exporterande tillverkarna hävdade att den hade uppskattat tilläggskostnaden till endast 5 %, men styrkte inte detta med några bevis.
(34)
Det har framhållits att höjningen har fastställts på grundval av information från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna själva. För det första kan man notera att det företag som nu hävdar att tilläggskostnaden för tillverkningen ligger på cirka 5 %, ursprungligen uppgav tilläggskostnader på 10-15 % i sin ansökan om marknadsekonomisk status/individuell behandling. För det andra bekräftade båda företagen vid kontrollbesöken på företagen att tilläggskostnaderna för att tillverka raffinerad oxalsyra jämfört med oraffinerad oxalsyra låg på cirka 10-12 %. För det tredje bekräftades denna nivå på 10-12 % för tilläggskostnader också av beräkningar i unionsindustrin. Med hänsyn till informationen från de samarbetsvilliga tillverkarna ansågs en höjning på 12 % som lämplig.
(35)
Eftersom ingen bekräftad information eller några styrkande bevis för en lägre höjning inkommit, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 35-37 i förordningen om preliminär tull.
3.2.4 EXPORTPRIS
(36)
Båda de samarbetsvilliga tillverkarna i Kina beviljades individuell behandling och därför baserades deras exportpris på de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(37)
Eftersom inga synpunkter har lämnats om exportpriset bekräftas skäl 38 i förordningen om preliminär tull.
3.2.5 JÄMFÖRELSE
(38)
En av de exporterande tillverkarna hävdade att en närstående handlares försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, eller provisioner, inte skulle dras av från exportpriset som en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen. Tillverkaren påpekade att de direkta försäljningskostnaderna för den närstående handlaren redan hade dragits av från exportpriset för att man skulle få fram ett pris fritt fabrik som skulle kunna jämföras med normalvärdet på samma grund.
(39)
Tillverkaren hävdade att deras närstående handlare var ett helägt dotterbolag som med hänsyn till strategin för exportförtjänstfördelning i gruppen inte tog ut någon provision. Dessutom ansåg företaget att återstående försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader utgjorde kombinerade kostnader för att driva företaget och inte utgifter som direkt rörde försäljningen, och därför inte skulle dras av från exportpriset.
(40)
I artikel 2.10 i i grundförordningen föreskrivs att provisioner ska anses inbegripa handlarens pålägg för produkten om handlaren fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Det är därför inte relevant om provision har betalats eller inte. Det som är relevant är om handlaren sålde vidare varorna med ett pålägg och om handlaren fyllde liknande funktioner som en agent.
(41)
Tillgängliga bevis som erhållits före och under kontrollen av handelsföretaget visar att handlaren under undersökningsperioden sålde oxalsyra som tillverkats av den närstående tillverkaren till en kund inom EU. Vid samma tid exporterade också tillverkaren direkt till samma kund inom EU. Den närstående handlaren utförde alltså samma uppgifter som tillverkaren, med annan personal på ett annat kontor i en annan stad, och ådrog sig egna kostnader som återspeglades i exportpriset.
(42)
Det framgår också tydligt av de tillgängliga bevisen att handelsföretaget köpte de exporterade varorna från den närstående exporterande tillverkaren och sålde vidare dem, med ett pålägg, i sitt eget namn efter att själv ha prisförhandlat med den slutliga oberoende kunden.
(43)
Man samlade också in bevis för att handelsföretaget fyllde en agents funktion. Bevisen visar först och främst att tillverkaren sålde stora volymer av den berörda produkten direkt till EU och även exporterade till EU via sitt närstående handelsföretag. Det var endast ungefär en tredjedel av försäljningen till EU som skedde via det närstående företaget. Handlaren sålde också vidare oxalsyra från andra icke-närstående tillverkare. Tillgängliga belägg visar att över hälften av handlarens inköp av oxalsyra kom från icke-närstående leverantörer och mindre än hälften från den närstående tillverkaren.
(44)
Handlaren kunde därmed inte anses som intern exportförsäljningsavdelning hos den tillverkande exportören trots relationen med den exporterande tillverkaren.
(45)
Det framgår också tydligt av de inlämnade och kontrollerade bevisen att först när kunden inom EU har betalt handlaren, betalar denne för varorna som levereras av den närstående exporterande tillverkaren. Den finansiella risken ligger därmed på tillverkaren och inte på handlaren.
(46)
Det ansågs därmed att handlaren fyllde liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Därför avslogs kravet att inga justeringar skulle göras för provision enligt artikel 2.10 i.
(47)
Kravet att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte skulle tas med eftersom de inte omfattar direkta försäljningskostnader kan heller inte godkännas. Sådana allmänna kostnader påverkar företagets kostnadsstruktur och kan därför påverka exportpriset. En del av dessa kostnader drogs därför av från exportpriset för att ge en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris, fritt fabrik. Kravet avvisas.
(48)
Provisionen har fastställts på grundval av vinstmarginalen för en icke-närstående EU-importör och inte utifrån handlarens faktiska pålägg som var avsevärt högre. Detta bedöms lämpligare eftersom det faktiska pålägget skulle ha grundats på interna överförda priser som inte återspeglar de faktiska marknadsförhållandena.
(49)
Eftersom inga ytterligare synpunkter har lämnats beträffande jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset bekräftas skälen 39-44 i förordningen om preliminär tull.
3.2.6 DUMPNINGSMARGINALER
(50)
En grupp exporterande tillverkare hävdade att individuella dumpningsmarginaler skulle fastställas separat för oraffinerad och raffinerad oxalsyra. De hävdade att även om dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för var och en av de berörda produkttyperna, var det en gemensam dumpningsmarginal för båda typerna oxalsyra som fastställdes. De ansåg att det skulle vara lämpligare att fastställa en dumpningsmarginal för varje typ av oxalsyra, eftersom gruppen består av två tillverkande företag varav det ena tillverkar raffinerad oxalsyra medan det andra tillverkar oraffinerad oxalsyra.
(51)
Oraffinerad oxalsyra kan ersättas av raffinerad oxalsyra. Båda typerna av oxalsyra ingår i samma KN-nummer och de olika typerna är svåra att skilja från varandra. Renhetsgraden för oxalsyra är densamma, skillnaden ligger i nivåerna av andra produkter som blir kvar i ”avfallsprodukten”. Eftersom båda faller inom definitionen av den berörda produkten, har en dumpningsmarginal fastställts enligt vedertagen praxis. Med tanke på den stora prisskillnaden mellan de två typerna och svårigheterna att skilja dem från varandra skulle individuella dumpningsmarginaler för raffinerad och oraffinerad oxalsyra kunna leda till en ökad risk för bedrägeri. Kravet på individuella dumpningsmarginaler för raffinerad och oraffinerad oxalsyra avslås och dumpningsmarginalerna som fastställdes i skälen 45 och 46 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
(52)
Slutligen ifrågasatte samma exporterande tillverkargrupp de olika dumpningsmarginalerna för de två grupperna exporterande tillverkare från Kina och krävde förtydligande av beräkningsmetoden och klassificeringen av raffinerad och oraffinerad oxalsyra, med tanke på skillnaden i dumpningsmarginal mellan de två grupperna av exportörer.
(53)
Samma metod har använts för båda grupperna exporterande tillverkare från Kina och det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten omfattar både raffinerad och oraffinerad oxalsyra. Att dumpningsmarginalerna är olika beror helt enkelt på den relativa vikten för export av respektive typ, med tanke på att raffinerad oxalsyra brukar säljas till högre pris än oraffinerad.
(54)
De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, uppgår till följande:
Företag
Slutgiltig dumpningsmarginal
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd och Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Eftersom inga andra synpunkter framförts beträffande dumpningsmarginalerna, bekräftas skälen 47 och 48 i förordningen om preliminär tull.
(56)
På denna grundval fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen till 52,2 % av priset cif vid unionens gräns, före tull, och skäl 49 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
4. SKADA
4.1 TILLVERKNINGEN I UNIONEN OCH UNIONSINDUSTRIN
(57)
En exporterande tillverkare angav att hänvisningen till två unionstillverkare som representerade unionsindustrin i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull (klaganden och en andra icke-samarbetsvillig tillverkare) inte återspeglade situationen vad gäller makroekonomiska indikatorer. Tillverkaren hävdade också att man borde bortse från uppgifterna rörande såväl den icke samarbetsvilliga tillverkaren som en tredje unionstillverkare som upphört med tillverkningen av oxalsyra, och inte räkna med dem i vissa makroindikatorer (se skälen 72, 74 och 78 i förordningen om preliminär tull). För det första bekräftas här att det, i motsats till vad som sades i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull, i själva verket fanns tre företag som tillverkade den berörda produkten i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa företag utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och svarar för 100 % av tillverkningen i unionen. För det andra bör kravet på att uppgifter som rör den icke-samarbetsvilliga tillverkaren och den tredje unionstillverkare som hade upphört med tillverkningen 2008 inte ska räknas med avslås, eftersom det inte är möjligt att skapa sig bästa möjliga bild av unionsindustrins ekonomiska situation i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen utan alla tillgängliga uppgifter.
(58)
Samma exporterande tillverkare hävdade också att skälen till att den tredje tillverkaren hade upphört med produktionen av den likadana produkten inte hade utretts ordentligt vid undersökningen. Denna fråga utreddes dock vid undersökningen och företaget angav helt enkelt att det hade upphört med tillverkningen av den likadana produkten av ”interna skäl” utan att ge ytterligare förklaringar. En exporterande tillverkare instämde i denna förklaring och hävdade att beslutet att upphöra med tillverkningen inte berodde på den påstådda dumpningen från exporterande tillverkare i Kina, och motsade därmed den information som lämnades av klaganden i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet där man hävdade att ”[företaget] upphörde med tillverkningen för gott och stängde fabriken på grund av den aggressiva dumpningen från Kina och Indien”. Den exporterande tillverkaren lämnade dock ingen annan information vad gäller de påstådda tillverkningssiffrorna för denna tredje unionstillverkare. Detta förändrar därför inte det faktum att uppgifterna för den tredje EU-tillverkaren kunde användas i undersökningen.
(59)
En annan exporterande tillverkare hävdade att miniminivåerna för representativiteten vid inledandet inte angivits ordentligt och inte uppfylldes. Som nämndes i skäl 2 i förordningen om preliminär tull svarade klaganden för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av oxalsyra och ingen tillverkare som motsatte sig detta trädde fram innan undersökningen inleddes. Ett informationsmeddelande gjordes tillgängligt i den icke-konfidentiella handlingen där resultatet av undersökningen av representativiteten i inledningsskedet sammanfattades. Dessutom täckte skadeanalysen som gjordes i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen en betydande del av unionsindustrin.
(60)
Eftersom det inte har inkommit några ytterligare synpunkter om definitionen av unionstillverkningen och unionsindustrin, bekräftas skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull efter förtydligandet i skäl 57.
4.2 FASTSTÄLLANDE AV DEN RELEVANTA UNIONSMARKNADEN
(61)
En exporterande tillverkare ansåg att den företagsinterna användningen av oxalsyra inte skulle beaktas vid fastställandet av vissa skadeindikatorer och att man alltid borde använda samma konsekventa metod för alla skadeindikatorer. Åtskillnaden som gjordes mellan företagsinternt bruk och den öppna marknaden förklarades i skälen 52, 53 och 55 i förordningen om preliminär tull. I enlighet med grundförordningen låg fokus i analysen främst på den öppna marknaden, även om man beaktade både användning på den öppna marknaden och företagsinternt när man fastställde vissa skadeindikatorer som angavs i skäl 55. Vissa skadeindikatorer kan endast undersökas med hänsyn till användningen av den likadana produkten på den öppna marknaden eftersom sådana indikatorer, med tanke på den företagsinterna tillverkningens natur, kan snedvridas av förhållandet mellan säljare och köpare. Kravet avvisas därför.
(62)
Eftersom inga övriga synpunkter inkommit beträffande fastställande av den relevanta unionsmarknaden bekräftas skälen 52-55 i förordningen om preliminär tull.
4.3 FÖRBRUKNING I UNIONEN
(63)
Eftersom inga synpunkter beträffande förbrukningen i unionen inkommit bekräftas skälen 56-58 i förordningen om preliminär tull.
5. IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA
5.1 SAMMANTAGEN BEDÖMNING AV DEN BERÖRDA IMPORTENS VERKNINGAR
(64)
Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande den sammantagna bedömningen av den berörda importens verkningar bekräftas skälen 59-62 i förordningen om preliminär tull.
5.2 VOLYM OCH MARKNADSANDEL FÖR DEN DUMPADE IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA
(65)
Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande volym och marknadsandel för import från de berörda länderna bekräftas skälen 63 och 64 i förordningen om preliminär tull.
5.3 PRISER FÖR DUMPAD IMPORT OCH PRISUNDERSKRIDANDE
(66)
Som nämns i skäl 144 i förordningen om preliminär tull har de genomsnittliga importpriser som tillämpades av de samarbetsvilliga exporttillverkarna i Kina och Indien vederbörligen justerats för importkostnader och tullar i samband med beräkningen av skademarginalen. En exporterande tillverkare hävdade dock att kommissionen vid beräkningen av skademarginalen inte fullt ut hade inkluderat en justering på 6,5 % som motsvarar normal tull. Detta klagomål ansågs befogat och beräkningen av skademarginalerna korrigerades i enlighet med det för såväl denna exporterande tillverkare som de andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Detta påverkade dock inte de föreslagna slutgiltiga åtgärderna enligt skäl 87.
(67)
Eftersom inga andra synpunkter har lämnats beträffande priset på dumpad import och prisunderskridande, bekräftas skälen 65-68 i förordningen om preliminär tull.
6. UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION
(68)
Som angavs i skäl 57 anförde en exporterande tillverkare att siffrorna för en tredje unionstillverkare som upphörde med tillverkningen av oxalsyra 2008 inte skulle räknas med i vissa makroindikatorer (se skälen 72, 74 och 78 i förordningen om preliminär tull). Det finns dock tre företag som tillverkar den likadana produkten i unionen och som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen, och de svarade för 100 % av unionstillverkningen under hela skadeundersökningsperioden, även om en tillverkare lade ned tillverkningen av oxalsyra innan undersökningsperioden inleddes. Kravet på att siffror som rör den tredje unionstillverkaren som upphörde med tillverkningen 2008 inte skulle räknas med avvisas, eftersom alla kända siffror för skadeundersökningsperioden bör tas med när unionsindustrins ekonomiska situation fastställs
(69)
Samma exporterande tillverkare hävdade att trots det påstådda felet som anges i skäl 66, stämde siffrorna för antalet anställda, totala årslöner och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per arbetstagare i tabell 6 i förordningen om preliminär tull inte. Den exporterande tillverkaren hänvisade dock inte till rätt siffra i påståendet att de genomsnittliga lönerna steg med 21 %. Den rätta siffran är 19 %.
(70)
När det gäller den ekonomiska krisen visar skälen 95-97 i förordningen om preliminär tull tydligt att marknadsandelen för import från de berörda länderna fortsatte att öka trots minskad förbrukning, vilket hade negativ påverkan på olika skadeindikatorer som försäljningsvolymer, sysselsättning, produktionskapacitet och marknadsandelar.
(71)
Eftersom inga synpunkter lämnats angående skälen 69-94 i förordningen om preliminär tull bekräftas dessa skäl.
7. SLUTSATS OM SKADA
(72)
En exporterande tillverkare hävdade i motsats till de preliminära slutsatserna att unionsindustrin inte lidit någon väsentlig skada. Det framhölls att de negativa trenderna för unionsindustrin berodde på effekter av den ekonomiska krisen 2008 och att informationen om den tredje unionstillverkaren som hade upphört med tillverkningen 2008 felaktigt hade räknats med, vilket bidrog till att ge en förvanskad bild av skadesituationen. Som angavs ovan bedömdes det dock som korrekt att den tredje tillverkaren räknades med och de berörda ländernas marknadsandel fortsatte att öka trots krisen.
(73)
Skälen 94-98 i förordningen om preliminär tull där slutsatsen dras att unionsindustrin led väsentlig skada, i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen, bekräftas härmed.
8. ORSAKSSAMBAND
(74)
En exporterande tillverkare hävdade att det faktum att de uppgifter som hänförde sig till en tredje unionstillverkare som upphörde med tillverkningen av oxalsyra 2008 hade räknats med, förvrängde de preliminära slutsatserna om orsakssamband som skulle grundas endast på aktuella tillverkare. I likhet med skadeanalysen ovan, drogs tvärtom slutsatsen att om denne tredje tillverkare inte hade räknats med, hade slutsatserna förvrängts vad gäller den likadana produkten. Som angavs i skäl 57, ska relevanta uppgifter för detta företag tas med i analysen av unionsindustrins situation och påståendet avvisas därför.
(75)
En exporterande tillverkare hävdade att eftersom den dumpade importens volym ökade på samma gång som unionsindustrins lönsamhet hade ökat, kunde den dumpade importen inte vara den huvudsakliga skadeorsaken. Denna något förbättrade lönsamhet förändrar inte slutsatsen att den totala lönsamheten förblev mycket låg och hamnade under den normala vinstnivån på 8 %. Trots det faktum att förbrukningen ökade avsevärt under 2008 och igen under undersökningsperioden, förlorade unionsindustrin 9 % av sin marknadsandel till kinesisk import under skadeundersökningsperioden.
(76)
En annan exporterande tillverkare hävdade att utifrån tillgänglig information hade unionsindustrin under undersökningsperioden en vinst som låg mycket nära målet 8 %. Eftersom uppgifterna om vinst endast gäller en unionstillverkare kan den exakta vinstnivån inte offentliggöras. Som anges i skäl 88 i förordningen om preliminär tull, gjorde klaganden en liten vinst under undersökningsperioden, efter att ha gjort en förlust under 2009. De antaganden som låg till grund för den exporterande tillverkarens slutsats att vinsten under undersökningsperioden låg mycket nära vinstmålet var i själva verket inte korrekta, eftersom de inte inkluderade relevanta uppgifter om klagandens ekonomi och tillverkning, vilka ju var sekretessbelagda. Klagandens vinstnivå har verifierats grundligt, bl.a. under ett kontrollbesök på plats, och därför kan det konstateras att påståendena om att vinsten under undersökningsperioden låg mycket nära vinstmålet inte var korrekta.
(77)
Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande orsakssambandet, bekräftas skälen 99-122 i förordningen om preliminär tull.
9. UNIONENS INTRESSE
(78)
Två importörer hävdade att åtgärderna kunde leda till brist på oxalsyra inom EU. Efter vad som påstås kan unionsindustrin inte tillgodose efterfrågan på oxalsyra inom EU.
(79)
Undersökningen visade att klaganden under undersökningsperioden hade reservkapacitet. Dessutom angav klaganden att de för närvarande håller på att öka sin produktion, även om det tar lite tid att öka kapacitetsutnyttjandet eftersom produktionen av den berörda produkten bygger på kemiska reaktioner. Utifrån uppgifter om unionens förbrukning och den totala unionskapaciteten kan det anses att klaganden kan tillgodose unionens hela efterfrågan på oraffinerad oxalsyra när produktionen kommer nära full kapacitet. Vad gäller raffinerad oxalsyra bör det framhållas att det mesta av den raffinerade oxalsyran används i tillverkning av produkter som sedan exporteras, så användarna skulle kunna använda systemet för aktiv förädling. Dessutom är den främste kinesiske exportören av raffinerad oxalsyra den som har lägst föreslagen tull (14,6 %).
(80)
Klaganden hävdade också att den globala marknaden för oraffinerad oxalsyra domineras av de kinesiska tillverkarna som sätter prisnivån för produkten. För närvarande är de kinesiska tillverkarna främst inriktade på sin inhemska marknad och det kan inte uteslutas att användarna inom EU kommer att få problem med försörjningstryggheten och att det uppstår kronisk brist och oligopolistiska priser, om inga åtgärder vidtas och om den enda återstående unionstillverkaren av oxalsyra försvinner, vilket verkar troligt.
(81)
En annan importör/användare som verkar i ett annat marknadssegment i ett senare led än den föregående, påstod att förekomsten av provisoriska åtgärder hade negativ effekt på lönsamheten för dennes egna produkter, vars huvudsakliga råvara är oxalsyra, men gav inga ytterligare detaljer. Företaget inbjöds att närvara vid en utfrågning för att utveckla dessa frågor ytterligare och framlägga bevis, men svarade inte. Dessa påståenden kunde därför inte kontrolleras.
(82)
Eftersom inga övriga synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftas skälen 123-139 i förordningen om preliminär tull.
10. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
10.1 NIVÅ FÖR UNDANRÖJANDE AV SKADA
(83)
Som angavs i skäl 66 hävdade en exporterande tillverkare att kommissionen vid beräkningen av skademarginalen hade underlåtit att inkludera en justering på 6,5 % som motsvarar normal tull. Detta klagomål befanns vara delvis korrekt, eftersom tullen för viss import till EU-kunden på förtullad basis hade underskattats. Därför korrigerades skademarginalerna i enlighet med det, dock utan att det fick någon större effekt på de föreslagna slutgiltiga åtgärderna (se skäl 87).
(84)
Mot bakgrund av slutsatserna vad gäller Star Oxochem, fastställdes också en skademarginal för denna exporterande tillverkare på grundval av samma beräkningsmetod som angavs i skälen 142-144 förordningen om preliminär tull.
(85)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på nivån för undanröjande av skada bekräftas skälen 145-148 i förordningen om preliminär tull.
10.2 FORM OCH NIVÅ FÖR TULLAR
(86)
Mot bakgrund av ovannämnda och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på en nivå motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen, eftersom skademarginalerna för alla berörda exporterande tillverkare visade sig vara högre än dumpningsmarginalerna.
(87)
På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts:
Företag/grupp
Skademarginal (%)
Dumpningsmarginal (%)
Preliminär tull (%)
Föreslagen tull (%)
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Övriga företag
47,9
43,6
43,6
43,6
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd och Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Övriga företag
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De speglar därför den situation som under undersökningen konstaterades i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Kina och Indien och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i artikeldelen av denna förordning, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(89)
Eventuella ansökningar om tillämpning av de individuella antidumpningstullsatserna (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(90)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Kina och Indien. Det fastställdes också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter.
(91)
Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande. Inga synpunkter var av sådan art att de ändrade slutsatserna från undersökningen.
(92)
I syfte att säkerställa att antidumpningstullen tillämpas korrekt bör tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exportörerna utan också på de företag som inte hade någon export under undersökningsperioden. De senare inbjuds, när de har uppfyllt kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen att lämna in en ansökan om prövning i enlighet med den artikeln för att få sin situation individuellt granskad.
10.3 SLUTGILTIGT UTTAG AV PRELIMINÄR TULL
(93)
Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp, för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull, tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna.
11. ÅTAGANDEN
(94)
En exporterande tillverkare i Indien och två exporterande tillverkare i Kina gjorde prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
(95)
Den berörda produkten har under de senaste åren varierat starkt, vilket gör att den inte är lämpad för ett fast prisåtagande. För att lösa detta problem erbjöd den indiska exporterande tillverkaren en klausul om indexreglering, dock utan att fastställa respektive minimiimportpris. Det bör dessutom påpekas att det inte gick att fastslå något direkt samband mellan prisvariationerna och priset på den viktigaste råvaran, och att en indexreglering därför inte kan anses lämplig. Dessutom uppvisade det berörda företaget inte den bästa samarbetsviljan i samband med undersökningen, och de uppgifter det lämnade kunde ha varit mer precisa. Kommissionen är därför inte övertygad om att det är möjligt att effektivt övervaka ett åtagande som gjorts av detta företag.
(96)
Dessutom fastslogs det i samband med undersökningen av de exporterande tillverkarna i Kina att den berörda produkten förekommer i olika typer som är svåra att skilja från varandra, och att det finns betydande prisskillnader mellan dem. Det enhetliga minimiimportpris som en av de kinesiska exporterande tillverkarna erbjöd för alla produkttyper skulle därför inte eliminera dumpningens skadevållande verkningar. Båda de berörda exporterande tillverkarna i Kina framställer dessutom olika andra kemiska produkter och kan sälja dessa varor till gemensamma kunder i Europeiska unionen via närstående handelsföretag. Detta skulle skapa en allvarlig risk för att priskompensera mellan produkter och göra det mycket svårt att övervaka åtagandet effektivt. De olika minimiimportpriser som den andra kinesiska exporterande tillverkaren föreslog, skulle också göra övervakningen omöjlig på grund av svårigheterna att skilja mellan de olika produkttyperna. Det beslutades därför att åtagandena inte kunde godtas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00 (Taric-nummer 2917110091), med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstullsats %
Taric-tilläggsnummer
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Alla övriga företag
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alla övriga företag
52,2
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som förtecknas i punkt 2 i denna artikel ska förutsätta att en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan kan uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.
4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 1043/2011 ska tas ut slutgiltigt. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna ska frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 12 april 2012.