ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 juli 2011
om det statliga stöd till finansiering av screening efter transmissibla spongiforma encefalopatier (TSE) hos nötkreatur som Belgien har genomfört (statligt stöd C 44/08 (f.d. NN 45/04))
[delgivet med nr K(2011) 5457]
(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)
(2011/678/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Efter klagomål som inkom i januari och februari 2004 har Europeiska kommissionen gjort en preliminär undersökning av Belgiens stöd för att täcka kostnaderna för screening efter bovin spongiform encefalopati hos nötkreatur (nedan kallade BSE-test).
(2)
Till följd av dessa klagomål skickade kommissionen den 27 januari 2004 en skrivelse till de belgiska myndigheterna och begärde upplysningar om den berörda åtgärden. Samtidigt anmälde de belgiska myndigheterna ett stöd till finansiering av screening efter transmissibel spongiform encefalopati (nedan kallade TSE-test) hos djur, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) (genom en skrivelse av den 23 januari 2004, registrerad den 28 januari 2004), diarieförd med nummer N 54/04.
(3)
De belgiska myndigheterna lämnade skriftliga upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 6 februari 2004 och den 14 maj 2004, som registrerades den 11 februari 2004 respektive den 19 maj 2004.
(4)
Genom en skrivelse av den 19 juli 2004 upplyste kommissionen Belgien om att åtgärden hade överförts till registret över icke anmälda stöd med nummer NN 45/04 eftersom det hade framkommit att en del av pengarna redan hade betalats ut.
(5)
De belgiska myndigheterna och kommissionen höll ett informellt möte den 1 september 2004.
(6)
De belgiska myndigheterna lämnade kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 16 september 2004 och den 22 februari 2007, som registrerades den 20 september 2004 respektive den 22 februari 2007.
(7)
Genom en skrivelse av den 26 november 2008 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende denna åtgärd. Beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden.
(8)
Genom en skrivelse av den 19 december 2008, registrerad den 26 december 2008, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter. Denna förlängning beviljades genom en skrivelse av den 13 januari 2009. Belgien överlämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 25 februari 2009, registrerad den 6 mars 2009.
(9)
Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter.
(10)
Kommissionen ställde i en skrivelse av den 17 juli 2009 kompletterande frågor till Belgien, med hänsyn till de synpunkter som Belgien lämnat. Genom en skrivelse av den 4 september 2009, registrerad den 8 september 2009, begärde Belgien en förlängning av tidsfristen för att lämna sina svar. Kommissionen mottog Belgiens svar genom en skrivelse av den 16 oktober 2009, registrerad den 20 oktober 2009.
(11)
Två möten hölls mellan de belgiska myndigheterna och kommissionen, den 2 oktober 2009 och den 30 oktober 2009.
(12)
Efter dessa möten översände Belgien kompletterande upplysningar den 14 december 2009, registrerade den 16 december 2009. Eftersom de belgiska konkurrensmyndigheterna samtidigt genomförde en undersökning av eventuella karteller mellan laboratorier, begärde Belgien förlängda tidsfrister den 21 januari 2010, den 29 september 2010 och den 17 januari 2011. Kommissionen beviljade dessa förlängningar.
(13)
En sista begäran om upplysningar översändes av kommissionen den 22 februari 2011 och de belgiska myndigheterna besvarade denna genom en skrivelse av den 6 april 2011. Ytterligare en förlängd tidsfrist beviljades av kommissionen för att ge Belgien möjlighet att besvara frågor i väntan på resultatet av de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning.
(14)
De belgiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 19 maj 2011, registrerad den 25 maj 2011.
2. BESKRIVNING
2.1 Bakgrund (4)
(15)
I januari 2004 fick kommissionen in ett klagomål om ett förslag till kungligt dekret som syftade till att införa en skatteliknande avgift för att finansiera BSE-tester.
(16)
På grund av klagomålet begärde därför kommissionen en förklaring av de belgiska myndigheterna. Som svar på denna begäran om upplysningar angav de belgiska myndigheterna att BSE-tester sedan den 1 januari 2001 var obligatoriska för nötkreatur som var äldre än 30 månader och för nötkreatur som var äldre än 24 månader och som skulle nödslaktas (5). Dessutom anmälde de belgiska myndigheterna ett förslag till kungligt dekret om finansiering av screening för TSE hos djur (nedan kallat TSE-dekretet). Detta förslag till kungligt dekret registrerades med nummer N 54/04. De belgiska myndigheterna angav att detta nya förslag till kungligt dekret var en ändring av det förslag till kungligt dekret som anmälts av Belgien 2001 och som kommissionen godkänt genom beslut N 21/02 av den 13 februari 2002 (6), och ett annat förslag som diskuterats informellt med kommissionen 2003. Inget av dessa förslag hade emellertid genomförts och det dekret som anmäldes 2004 var en omarbetning av dem.
(17)
Av de upplysningar som Belgien har lämnat framgår det att staten sedan den 1 januari 2001 (7) täcker kostnaderna för BSE-testerna (dvs. kostnaderna för provtagning och analys). Från och med den 1 januari 2002 har kostnaderna för dessa tester förhandsfinansierats av Bureau d'Intervention et de Restitution Belge (BIRB), i väntan på ett politiskt beslut om vilket finansieringssystem som ska användas.
(18)
Efter vissa anmärkningar från kommissionen i fråga om det anmälda förslaget till kungligt dekret (N 54/04) lämnade de belgiska myndigheterna i maj 2004 in ett nytt förslag till kungligt dekret som skulle besvara kommissionens anmärkningar och som innebar att en ersättning på 10,70 euro skulle betalas ut för varje nötkreatur som skickades till slakt från och med den 1 januari 2003 och som måste genomgå ett snabbtest för BSE. De belgiska myndigheterna angav att de tester som hade utförts och förhandsfinansierats under 2002 till sin helhet hade finansierats genom indirekt statligt stöd, dvs. med skatteliknande avgifter. Dessutom angav de belgiska myndigheterna att ett högsta belopp på 40 euro per test hade finansierats genom skatteliknande avgifter från och med den 1 januari 2003. De belgiska myndigheterna har tillhandahållit detaljerade tabeller över kostnaderna för BSE-tester från och med 2003 samt en finansieringsplan för dessa tester genom skatteliknande avgifter och ersättningar. De belgiska myndigheterna har uppgivit att finansieringsordningen trädde i kraft den 1 juli 2004 för ersättningar och den 1 januari 2005 för skatteliknande avgifter.
(19)
Enligt det anmälda förslaget till kungligt dekret hade dessa stöd beviljats och avgifter tagits ut redan från och med den 1 januari 2002, varför åtgärden registrerades som icke anmäld den 19 juli 2004, med nummer NN 45/04. Den anmälan som registrerades med nummer NN 54/04 har dragits tillbaka av Belgien.
(20)
Av de uppgifter som Belgien lämnade 2004 framgår att det övergripande syftet var att förhandsfinansiera testerna, till ett belopp som senare skulle återbetalas genom att en del av avgifterna skulle användas för att betala tillbaka kostnaderna för de förhandsfinansierade testerna.
(21)
I sin skrivelse av den 16 september 2004 åberopade de belgiska myndigheterna ett nytt förslag till kungligt dekret där förslaget med en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur behålls för framtiden. Det sammanlagda belopp som anges i detta nya förslag till kungligt dekret skulle användas för att finansiera BSE-tester av nötkreatur som skickas till slakt från och med förslagets ikraftträdande. Återbetalningen av de belopp som överskrider de 40 euro som godkänns enligt gemenskapens riktlinjer för stöd till för statligt stöd när det gäller TSE-test, döda djur och slaktavfall (8) av den 24 december 2002 (nedan kallade TSE-riktlinjerna) och som hade förhandsfinansierats efter den 1 januari 2003 skulle omfattas av ett annat förslag som skulle överlämnas till kommissionen och avse återbetalning av dessa förhandsfinansieringar. Detta kungliga dekret antogs den 15 oktober 2004 (9) och trädde i kraft den 1 december 2004.
(22)
Enligt de uppgifter som de belgiska myndigheterna har lämnat uppgick det sammanlagda beloppet för de kostnader som förhandsfinansierats utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro för perioden 1 januari 2003 (10)-30 juni 2004 till 15 237 646 euro. Enligt de belgiska myndigheterna har det högsta tillåtna beloppet på 40 euro respekterats sedan den 30 juni 2004 (11).
(23)
Genom samma skrivelse av den 16 september 2004 överlämnade de belgiska myndigheterna två sammanfattningar av uppgifter i enlighet med artikel 19 i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (12).
(24)
Dessa båda åtgärder omfattas av två undantag, med nummer XA 53/04 respektive XA 54/04. Som anges i punkterna 19 och följande i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet gäller den åtgärd som beviljats undantag med nummer XA 53/04 förhandsfinansiering av BSE-tester (13) med en stödnivå på högst 40 euro per test och åtgärden trädde i kraft den 1 januari 2003. Den rättsliga grunden för denna åtgärd är lagen av den 27 december 2002 om den allmänna budgeten för utgifter 2003. I den åtgärd som omfattas av undantag nummer XA 54/04 föreskrivs en högsta tillåtna stödnivå på 33,38 euro per test och denna åtgärd trädde i kraft den 15 oktober 2004. Denna stödåtgärd har en obegränsad giltighetstid. Den rättsliga grunden för åtgärden är lagen av den 27 december 2003 om den allmänna budgeten för utgifter 2004.
(25)
I samma skrivelse av den 16 september 2004 och som svar på kommissionen frågor, uppgav de belgiska myndigheterna att de laboratorier som valts för att utföra testerna måste uppfylla mycket noggranna villkor för att göra de berörda analyserna.
(26)
Strax efter skrivelserna av den 14 maj 2004 och den 16 september 2004 anmälde de belgiska myndigheterna två förslag till kungliga dekret om finansieringen av den federala byrån för säkerhet i livsmedelskedjan, Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire (AFSCA). Syftet med dessa åtgärder var att införa en avgift och ett bidrag som skulle täcka AFSCA:s verksamhet. Åtgärderna behandlades i beslut C(2005) 4203 av den 9 november 2005 om statligt stöd N 9/05 och N 10/05 (nedan kallat beslut N 9/05 och N 10/05), som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa åtgärder antogs genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de bidrag som avses i artikel 4 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (14) samt genom kungligt dekret av den 10 november 2005 om de avgifter som avses i artikel 5 i lagen av den 9 december 2004 om finansiering av AFSCA (15). Dessa båda kungliga dekret trädde i kraft den 1 januari 2006. Enligt det kungliga dekretet om avgifterna ska det kungliga dekret av den 15 oktober 2004 som nämns i skäl 21 upphävas.
(27)
I det kungliga dekretet om ersättningar anges att slakterier ska betala en ersättning på 10,70 euro per nötkreatur eller hovdjur som testas. Enligt det kungliga dekretet om avgifter ska en del av BSE-testerna finansieras av de olika sektorerna. Den totala kostnaden för BSE-testet är 44,08 euro, varav 12 euro för provtagningen (som finansieras med upp till 10,70 euro av slakteriet i enlighet med det kungliga dekretet om ersättningar och med 1,30 euro genom avgifter) och 32,08 euro finansieras genom avgifter och betalas direkt till laboratorierna av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterade kommissionen att finansieringen av AFSCA genom avgifter inte utgjorde statligt stöd, att finansieringen av övergripande slumpmässiga kontroller genom schablonmässiga bidrag inte var statligt stöd och att finansieringen av andra tester/kontroller i samband med produktion/saluföring var statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna.
(28)
I december 2006 skickade kommissionen nya frågor till Belgien angående ärende NN 45/04. Frågorna gällde framför allt återbetalning av de belopp som betalats ut som förhandsfinansiering sedan den 1 januari 2003.
(29)
I sitt svar av den 22 februari 2007 angav de belgiska myndigheterna att de ville göra en övergripande återbetalning av samtliga kostnader i samband med BSE-analyser under en period på 15 år. I praktiken hade ett system för solidarisk återbetalning införts via det nya finansieringssystemet för AFSCA. Från och med den 1 januari 2006 betalar varje operatör en avgift till AFSCA, av vilken en del går till återbetalning av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Alla aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet.
2.2 Innehållet i de mottagna klagomålen på förslaget till kungligt TSE-dekret
(30)
Enligt klagomålen på förslaget till kungligt TSE-dekret ska avgiften tillämpas på alla typer av djur som slaktas i belgiska slakterier och den ska också gälla för importerade produkter. En klagande hävdar att en betydande procentandel djur som slaktas i de belgiska slakterierna kommer från andra medlemsstater. Enligt de klagande innebar avgiften en diskriminering av importerade djur eftersom intäkterna används för att betala tillbaka kostnader för BSE-tester som hade utförts på belgiska nötkreatur.
2.3 Kommissionens tvivel i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes
(31)
Till att börja med måste det förtydligas att det formella granskningsförfarandet gällde stödet till finansiering av TSE-screening hos djur i Belgien från och med den 1 januari 2001 och mekanismerna för att finansiera detta stöd, med undantag för de stöd som godkänts genom kommissionens beslut på grund av att de var förenliga med den inre marknaden. Detta innebär att de stöd som godkänts genom beslut N 9/05 och N 10/05 (som gällde avgifter och ersättningar för att finansiera AFSCA) inte kommer att bedömas med avseende på de regler för statligt stöd som gällde när stödet beviljades. Det här beslutet gäller alltså enbart stöd för att finansiera BSE-tester för perioden 2001-2006 samt finansieringssystemet för dessa, med hänsyn till att stödet till BSE-tester under denna period hade förhandsfinansierats och att denna förhandsfinansiering skulle återbetalas under flera år.
(32)
För tydlighetens skull måste skillnaden mellan begreppen ersättning och avgift förtydligas: Dels finns det ersättningar som täcker kostnaderna för en utförd tjänst. I detta fall uppgår ersättningen till 10,70 euro och den tas sedan den 1 december 2004 ut på grundval av TSE-dekretet och därefter på grundval av det kungliga dekretet om ersättningar för finansiering av AFSCA. Dels finns det avgifter som tas ut av AFSCA på grundval av det kungliga dekretet av den 10 november 2005 och som betalas av företag som har sitt säte i Belgien och som är fördelade på sju sektorer (se skäl 29 i beslut N 9/05 och N 10/05).
(33)
Kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att stödet till finansieringen av BSE-testerna finansieras och har finansierats i Belgien genom subventioner och ett system med skatteliknande avgifter som består av både ersättningar och avgifter. En del av intäkterna från dessa ersättningar och avgifter har använts för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna.
(34)
Kommissionen upptäckte flera problem och angav att den saknade tillräckliga upplysningar för att göra någon slutlig utvärdering av de berörda åtgärderna. Kommissionen undrade för det första om mottagarna av tjänsten hade någon fördel av detta. Det stod inte klart huruvida ersättningarna för BSE-testerna täckte den del av kostnaden för testerna som inte täcktes av ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Den exakta kostnaden för testerna var inte känd, inte heller källan till den ytterligare finansieringen i de fall ersättningarna inte hade varit tillräckliga för att täcka de totala kostnaderna för BSE-testerna. Det har heller inte gått att fastställa om AFSCA tillhandahöll tjänster på villkor som motsvarade marknadspriserna, särskilt eftersom de belgiska myndigheterna inte tydligt angivit att laboratorierna har valts ut genom ett öppet förfarande med insyn.
(35)
För det andra var mekanismen för avgifterna oklar. Det var inte tydligt angivet vilka som var mottagare respektive bidragsgivare samtidigt som mekanismen för återbetalning av förhandsfinansieringen av kostnaderna för BSE-testerna var otydlig. Det fanns också ytterligare frågor om vilka villkor de skatteliknande avgifterna måste uppfylla för att vara förenliga med reglerna om statligt stöd. Frågorna gällde särskilt uteslutningen av importerade produkter från de skatteliknande avgifterna, om exporterade produkter gynnades av den stödåtgärd som finansierades med hjälp av dessa avgifter, samt om avgifterna påverkade priset på slutprodukterna med hänsyn till att detta fastställdes genom förändringar i tillgång och efterfrågan på den fria marknaden.
3. BELGIENS SYNPUNKTER
(36)
Den 27 februari 2009 överlämnade Belgien sina synpunkter på de tvivel som kommissionen tog upp i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet. Dessa synpunkter kan sammanfattas på följande sätt.
3.1 Klassificering av finansieringen av BSE-testerna som statligt stöd
(37)
Till att börja med ifrågasätter Belgien kommissionens klassificering av finansieringen av BSE-testerna som statligt stöd, eftersom dessa tester är obligatoriska. Belgien betonar att det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (16) är obligatoriskt att utföra BSE-tester för att skydda folkhälsan. Till stöd för sin argumentation hänvisar Belgien till två domar (17) där domstolen har fastställt att kostnader för kontroller som utförs för att skydda folkhälsan inte får betraktas som ersättning för en tjänst och att myndigheten själv ska ersätta sådana kostnader. Belgien erkänner att de berörda domarna gäller fri rörlighet för varor och inte statligt stöd men anser att resonemanget går att överföra på området för statligt stöd.
(38)
Dessutom påpekar Belgien att eftersom det inte anges i förordning (EG) nr 999/2001 att kontrollkostnaderna måste bäras av företagen får en medlemsstat besluta om vilket system som normalt ska användas för att finansiera BSE-testerna. Därför anser Belgien att selektivitetskriteriet för statligt stöd bör bedömas i förhållande till det normala systemet (18). Det är om vissa sektorer eller företag får en förmånligare behandling jämfört med det normala system som Belgien har valt som det kan vara fråga om statligt stöd. Belgien hävdar att kommissionen verkar anse att det normala bör vara att kostnaderna ska bäras av jordbrukarna, vilket inte framgår av de tillämpliga rättsakterna. Om olika system för att finansiera BSE-test kan leda till snedvridning av konkurrensen bör det enligt Belgien lösas genom en harmonisering av lagstiftningen (19), men detta är inte ett problem med statligt stöd. Belgien hänvisar också till GEMO-målet (20), men anser att detta inte påverkar landets ståndpunkt i det aktuella fallet. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 upprepar Belgien att de inte håller med om klassificeringen som statligt stöd i kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. För att visa sin samarbetsvillighet följer Belgien ändå kommissionens argumentation för att förtydliga vissa förhållanden som nämns i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.
3.2 Kvalificering av ersättningen
(39)
Belgien anser att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur inte ska betraktas som statligt stöd.
(40)
Enligt Belgien kan det endast vara fråga om statligt stöd när en åtgärd eller en fördel beviljas ett eller flera företag. När det gäller en ersättning kan det endast vara fråga om en fördel om den mottagna åtgärden eller förmånen överskrider det betalade beloppet. Om en del av BSE-testerna finansieras av myndigheterna motsvarar den slutliga fördelen för jordbrukaren kostnaden för testet efter avdrag för den ersättning som betalats.
(41)
Vidare hävdar Belgien när det gäller återbetalningen att den kommer att leda till att jordbrukaren totalt sett får betala ett högre pris. Om den totala kostnaden för testet ska återbetalas innebär detta att denna kostnad i slutänden ska läggas till den ersättning som redan har betalats.
(42)
Belgien understryker att det enligt domstolens rättspraxis endast är statligt stöd om inkomsterna från avgifterna används för att gynna en viss grupp och inte i lika omfattning gynnar alla som har betalat avgiften (21). I detta fall tas ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur ut från ekonomiska aktörer som berörs av produktionen av nötkött. Dessa 10,70 euro används för testet och medför ingen ekonomisk fördel för dem och kan alltså inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget.
(43)
Enligt Belgien förde kommissionen ett liknande resonemang i sitt beslut N 9/05 och N 10/05. Belgien påpekar att i det beslutet klassificerades ersättningen på 10,70 euro inte som statligt stöd (se skäl 98 i det beslutet). Ett liknande resonemang fördes i beslut N 21/02 där en del av kostnaderna för BSE-tester som delvis finansierades genom avgifter från sektorn inte betraktades som statligt stöd.
(44)
I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att ersättningen togs ut av jordbrukaren och gällde en del av de ekonomiska kostnaderna för BSE-testerna. Som svar på kommissionens fråga om beloppet för ersättningen motsvarade den verkliga ekonomiska kostnaden för laboratoriernas tjänster meddelade Belgien att ersättningen endast motsvarade en del av kostnaderna för BSE-testerna, såsom angavs i beslut N 9/05 och N 10/05. Kommissionens resonemang i skälen 61-66 i samma beslut, där det konstaterades att kostnaderna för utförda tjänster motsvarade beloppet för ersättningarna, gällde andra tjänster än BSE-tester. Belgien upprepar att det i fråga om BSE-tester hade konstaterats i beslut N 9/05 och N 10/05 att tjänsten i form av BSE-tester visserligen var statligt stöd, men att ersättningsbeloppet (dvs. 10,70 euro) inte var stöd och skulle dras av från kostnaden för testet.
3.3 Ingen överkompensation och priset på testerna överensstämmer med marknadspriset
(45)
Belgien hänvisar till punkt 132 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 (22) (nedan kallade riktlinjerna för jordbruk 2007-2013) där det anges att 40 euro per test ”i princip är det bästa priset i gemenskapen för närvarande”. Sedan juli 2005 är de priser som AFSCA tar ut lägre än 40 euro. De belgiska myndigheterna menar att detta visar att priserna i Belgien är förenliga med marknadspriserna. I sitt beslut N 9/05 och N 10/05 erkände kommissionen att laboratorierna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden samt att tjänsteleverantörerna (dvs. laboratorierna) inte fick statligt stöd. Situationen har inte förändrats sedan dess. För övrigt genomför de belgiska konkurrensmyndigheterna just nu en utredning av priskarteller mellan laboratorier i fråga om BSE-tester. De belgiska myndigheterna anser att detta tydligt visar att de inte vill betala laboratorierna något överpris. I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 angav de belgiska myndigheterna att det skulle göras en utredning av en eventuell priskartell mellan laboratorierna och att denna utredning i princip borde vara klar under första kvartalet 2010.
3.4 Export- och importavgifter
(46)
De belgiska myndigheterna hävdar att avgifterna och ersättningarna aldrig har tillämpats på import och export. Det är endast företag som är etablerade i Belgien som ska betala en avgift och det är endast nötkreatur som slaktas i Belgien och som är 30 månader eller äldre som omfattas av kravet på en ersättning på 10,70 euro.
(47)
Belgien betonar att kommissionen redan har granskat dessa åtgärder inom ramen för beslut N 9/05 och N 10/05 och konstaterat att dessa avgifter inte var diskriminerande i fråga om importerade eller exporterade produkter och att de inte stod i strid med fördraget.
3.5 Avsaknad av mekanism där slakterierna överför kostnaden för ersättningen till producenter eller andra aktörer på marknaden
(48)
Enligt de belgiska myndigheterna överför slakterierna kostnaden för ersättningen till sina kunder precis som alla vanliga företag överför sina kostnader till sina kunder. Den normala marknadsmekanismen tar alltså hand om denna överföring. Dessutom är det gängse praxis att kostnaden för ersättningen tas upp som en separat post i fakturorna till producenterna. Här hänvisar Belgien till skälen 93 och 95 i beslut N 9/05 och N 10/05, där de kriterier som anges i punkt 25 i TSE-riktlinjerna anses vara uppfyllda.
3.6 Kvalificering av mottagarna som små och medelstora företag
(49)
Belgien påpekar att alla jordbrukare i Belgien är små och medelstora företag enligt följande villkor: De sysselsätter inte fler än 250 personer, deras årliga omsättning överskrider inte 40 miljoner och deras balansomslutning överskrider inte 27 miljoner euro, och företaget ägs inte till minst 25 procent av ett annat företag eller av andra företag som inte är små och medelstora företag.
3.7 Synpunkter på stödets förenlighet under de tre perioder som identifierats i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (2001-2003, 2003-2007 och efter 2007)
(50)
Belgien har inga särskilda synpunkter när det gäller perioden 1 januari 2001-1 januari 2003, eftersom kommissionen själv i skäl 80 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterar att den perioden sannolikt är förenlig med bestämmelserna. Belgien påpekar dock att stödet inte har överskridit 100 procent av kostnaderna och åtar sig att vid behov lämna ytterligare upplysningar om detta.
(51)
Belgien framhåller dock att dessa upplysningar endast ska betraktas som kompletterande, eftersom Belgien ändå anser att detta inte är fråga om statligt stöd, då det står Belgien fritt att välja hur BSE-testerna ska finansieras.
(52)
När det gäller perioden 1 januari 2003-1 januari 2007 anger Belgien att det inte har betalats ut något stöd som överskrider 100 procent av kostnaderna för testerna. Belgien hänvisar till beslut N 9/05 och N 10/05 där denna fråga redan har undersökts.
(53)
I fråga om den period som inleddes den 1 januari 2007 har Belgien aldrig beviljat något stöd som överstiger 40 euro, eftersom kostnaden för testerna var lägre än 40 euro.
(54)
I en bilaga till dessa synpunkter överlämnar Belgien en detaljerad historik över de åtgärder som har vidtagits i samband med finansieringen av BSE-testerna. Eftersom dessa upplysningar till stor del återges i beskrivningen i detta beslut återges historiken inte i sin helhet i detta avsnitt. Vissa delar kommer dock att tas upp i det följande.
(55)
Historiken över finansieringen av BSE-tester ser ut som följer:
-
1 januari 2001-31 december 2001: Statskassan finansierar testerna i sin helhet.
-
1 januari 2002-30 juni 2004: BIRB förhandsfinansierar testerna. Sammanlagt uppgår förhandsfinansieringen från BIRB till 67 156 527,65 euro.
-
1 juli 2004-30 november 2004: Förhandsfinansiering av AFSCA.
-
1 december 2004-31 december 2005: Ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 plus en finansiering med AFSCA:s egna medel och genom ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan.
-
1 januari 2006 och framåt: Finansiering genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur och avgifter som tas ut från sju olika sektorer (23). Avgifterna används också för att betala tillbaka kostnaderna för de BSE-tester som har förhandsfinansierats sedan den 1 januari 2002. Ersättningen har därefter räknats upp till 11,07 euro från och med den 1 januari 2008.
(56)
BSE-testerna har följande priser:
(euro)
Period
Total kostnad för testerna (24)
Ersättningens storlek
1 januari 2001-31 januari 2001
111,81
/
1 februari 2001-31 mars 2001
89,50
/
1 april 2001-31 december 2001
64,71
/
1 januari 2002-15 mars 2002
64,74
/
16 mars 2002-31 december 2003
63,45
/
1 januari 2004-15 januari 2004
63,42
/
16 januari 2004-30 juni 2004
53,88
/
1 juli 2004-30 november 2004
43,44
/
1 december 2004- 31 december 2004
43,44
10,70
1 januari 2005-30 juni 2005
43,47
10,70
1 juli 2005-31 december 2005
38,62
10,70
1 januari 2006- 30 september 2006
40,35
10,70
1 oktober 2006- 31 december 2006
39,32
10,70
1 januari 2007- 31 december 2007
39,35
10,70
1 januari 2008- 31 december 2008
39,38
11,07
3.8 Svar på kommissionens kompletterande frågor
(57)
I sin skrivelse av den 16 oktober 2009 gjorde Belgien flera förtydliganden som svar på kommissionens frågor av den 24 juli 2009 efter de synpunkter som Belgien hade lämnat. För det första upprepade Belgien sin ståndpunkt att en medlemsstat inte är skyldig att låta de ekonomiska aktörerna bära kostnaderna för BSE-testerna. Eftersom det gäller kostnader för att skydda folkhälsan, kan kostnader för kontroller som krävs av de offentliga myndigheterna inte betraktas som ersättning för en tjänst som ska bäras av de ekonomiska aktörerna. För att visa sin samarbetsvilja väljer Belgien dock att besvara kommissionens frågor enligt det resonemang som förs i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.
(58)
När det gäller den del som finansieras av gemenskapen bekräftade Belgien att den har räknats in i de siffror som redovisats tidigare.
(59)
Därefter angav Belgien att finansieringen under perioden 30 juni 2004-31 december 2005 gjordes av AFSCA på grundval av de finansieringskällor som byrån hade tillgång till och som den hade övertagit från de gamla enheter som den hade bildats ur. Det togs inte ut några skatteliknande avgifter under denna period.
(60)
Kommissionen hade ställt frågor om sambandet mellan beloppet på 15 237 646 euro och det belopp på 67 156 527,65 euro som nämns i Belgiens synpunkter (se skäl (55)). Belgien svarade att hela beloppet på 15 237 646 euro ingick i beloppet på 67 156 527,65 euro. För övrigt angav Belgien att de ville göra en beräkning för att kontrollera att det angivna beloppet stämde.
(61)
När det gäller ersättningarna angav Belgien att dessa skulle betalas av jordbrukaren och inte kunde utgöra statligt stöd. Belgien hänvisar i detta avseende till beslut N 9/05 och N 10/05 där det angavs att endast 33,38 euro av det totala priset på 44,08 euro utgjorde statligt stöd. Beloppet på 10,70 euro var inte statligt stöd och hade därför dragits av från priset på testet vid bedömningen av förenligheten med den högsta tillåtna stödnivån på 40 euro per test.
(62)
Slutligen angav Belgien att den enda skillnaden mellan det system som kommissionen godkände i beslut N 9/05 och N 10/05 var uppräkningen av ersättningsbeloppet, som hade ändrats från 10,70 euro till 11,07 euro.
(63)
I sin skrivelse av den 1 december 2009 korrigerade Belgien de siffror som tidigare hade lämnats i fråga om antalet utförda tester. Belgien angav att dessa siffror skulle ersätta dem som tidigare hade lämnats i skrivelser före och efter beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.
(64)
Dessa ändringar byggde på att antalet provtagningar som tidigare hade beaktats var felaktigt. De första beräkningarna var baserade på ett teoretiskt antal på tre provtagningar per timme, medan det i verkligheten gjordes 12 provtagningar per timme på plats. Denna ökning av antalet tester per timme ledde till en lägre kostnad för varje provtagningsavgift, vilket också påverkade den totala kostnaden per test, eftersom kostnaden för testet delvis utgjordes av ett timpris som minskade eftersom det gjordes ett större antal prover per timme. Dessutom var det sammanlagda antalet slaktade djur under år 2003 och 2004 lägre än vad angivits tidigare. De siffror som angavs i Belgiens skrivelse av den 1 december 2009 gällde nötkreatur som slaktats för livsmedel och som rapporterats till kommissionen för år 2003 och 2004.
(euro)
2003
Laboratoriekostnad
Timtaxa veterinär
Kostnad provtagningsavgift
Kostnad provtagningssats
Totala kostnader
Stöd
40 euro/test
Januari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Februari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Mars
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
April
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Juni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Juli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Augusti
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
September
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
November
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
December
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(euro)
2004
Laboratoriekostnad
Timtaxa veterinär
Kostnad provtagningsavgift
Kostnad provtagningssats
Totala kostnader
Stöd
40 euro/test
1-15 januari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 januari
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Februari
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Mars
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
April
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Juni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Juli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Augusti
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
September
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
November
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
December
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
På grundval av tabellen i skäl 64 konstaterar Belgien att den sammanlagda kostnaden för BSE-testerna var lägre än 40 euro från och med den 1 juli 2004.
(66)
Därför överlämnade de belgiska myndigheterna en rättelse till den tabell som överlämnades innan beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet fattades och som återges i skäl 25 i det beslutet. De siffror som överlämnats sist visar de verkliga siffrorna och inte beräkningar som förut. Av dessa upplysningar framgår att det sammanlagda förhandsfinansierade beloppet inte uppgick till 15 237 789,90 euro som man uppskattat tidigare, utan till 6 619 810,74 euro.
Period
Testpris (euro)
Antal tester
Summa (euro)
1 januari 2003
15 januari 2004
Indirekt statligt stöd
40,00
373 550
14 942 015,90
Testkostnad 40 euro
31,08
373 550
5 759 524,54
Totalt
71,08
373 550
20 701 540,44
16 januari 2004
30 juni 2004
Indirekt statligt stöd
40,00
160 551
6 422 043,10
Avgift
22,02
160 551
860 286,19
Totalt
62,02
160 551
7 282 329,29
1 januari 2003
30 juni 2004
Sammanlagd förhandsfinansierad budget utöver det högsta tillåtna beloppet på 40 euro
6 619 810,74
(67)
Belgien påpekar också att även om de belgiska konkurrensmyndigheternas undersökning skulle visa att priset på de BSE-tester som utförs av laboratorierna hade höjts på grund av en eventuell olaglig kartell mellan laboratorierna, åtar sig Belgien att återkräva det överpris som har tagits ut och vid behov inleda rättsliga processer vid de behöriga domstolarna.
(68)
I sin skrivelse av den 6 april 2011 bekräftade de belgiska myndigheterna på nytt att ersättningen på 10,70 euro endast gällde betalningen av BSE-testet av den mottagare som verkligen tog emot tjänsten vid den tidpunkten och att den inte användes för att återbetala förhandsfinansieringen av de tidigare BSE-testerna.
(69)
I samma skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att det sammanlagda belopp som förhandsfinansierats av BIRB uppgick till 67 156 527,65 euro. AFSCA hade återbetalat en del av detta belopp på följande sätt:
Återbetalat av AFSCA:
2005
4 477 102 euro
2006
4 477 102 euro
2007
Ingen återbetalning (förlängning av tidsfristen hade begärts och beviljats, med ränta).
2008
194 901 euro (ränta på den uppskjutna betalningen)
Från och med 2008
Ingen mer återbetalning till BIRB - ramlag av den 22 december 2008
Återstår att återbetala
58 202 323 euro
(70)
Belgien angav att regeringen hade beslutat att återbetalningen av BIRB:s förhandsfinansiering skulle avbrytas och att de återvunna beloppen därför redovisades i AFSCA:s positiva resultat. Detta resultat ska betraktas som en återbetalning av BSE-testerna.
(71)
När det gäller producentens betalning av kostnaderna för BSE-testerna återupprepade Belgien att det inte fanns något specifikt system som ålade slakterierna att fakturera producenten för ersättningsbeloppet för BSE-testet, men att detta gjordes spontant. Belgien lämnade några exempel på fakturor där det tydligt framgår att faktureringen av ersättningsbeloppet görs som en separat post på fakturorna. Det handlar om slakteriets inköpskvitto till producenten, där ersättningsbeloppet dras av från den totalsumma som slakteriet ska betala till producenten för köpet av djuret. Belgien anger att detta är ett bevis på att producenten är den som slutligt betalar BSE-testet till AFSCA.
(72)
I sin senaste skrivelse av den 25 maj 2011 anger de belgiska myndigheterna att stödbeloppen kunde omfattas av en ackumulerad tillämpning av stöd av mindre betydelse i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (25) och att 40 euro i stöd per test kunde anses vara förenligt stöd för den period som denna förordning tillämpades.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(73)
Kommissionen har inte fått in några synpunkter från berörda parter under detta förfarande.
5. BEDÖMNING
5.1 Bedömning av förekomsten av stöd
(74)
Belgien angav preliminärt i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de ansåg att kostnaden för BSE-testerna skulle finansieras av medlemsstaterna eftersom de var obligatoriska och det inte enligt någon gemenskapsförordning krävdes att kostnaderna för dessa kontroller skulle bäras av företagen. Av riktlinjerna för jordbruket 2007-2013 och kommissionens praxis framgår det dock tydligt att de olika nivåerna i kostnaderna för testerna kan snedvrida konkurrensen och att de flesta medlemsstater ger stöd för att täcka priset för dessa tester, vilket innebär att stödnivån behöver styras så att snedvridningen av konkurrensen till följd av dessa stöd begränsas. Framför allt anges tydligt i TSE-riktlinjerna att de stöd som beviljas av medlemsstaterna leder till risk för snedvridning av konkurrensen. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges t.ex. följande: ”Från och med den 1 januari 2003 får emellertid det totala direkta och indirekta offentliga stödet, inklusive gemenskapsbetalningar, till obligatoriska BSE-test av nötboskap som slaktats för att användas som livsmedel inte överstiga 40 euro per test. Skyldigheten att utföra test får vara grundad på gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning.” Dessa riktlinjer presenterades för medlemsstaterna som uppmanades att vidta lämpliga åtgärder och anpassa sina ordningar efter dem. När det gäller riktlinjerna för jordbruket 2007-2013 behandlas klassificeringen som statligt stöd i punkterna 132 f och följande. Dessutom är det viktigt att betona att beslut N 9/05 och N 10/05, där en del av finansieringen av BSE-testerna klassificerades som statligt stöd, inte har ifrågasatts av de belgiska myndigheterna, vilket underförstått innebär att de belgiska myndigheterna har accepterat att stödet till finansiering av BSE-testerna är statligt stöd.
(75)
Av detta går det att dra slutsatsen att Belgiens ifrågasättande av att stödet till finansieringen av BSE-testerna är statligt stöd på grund av att testerna är obligatoriska helt saknar grund i de rättsakter som är tillämpliga och har tillämpats under många år.
(76)
Kommissionen kommer följaktligen att granska de berörda åtgärderna med utgångspunkt i artikel 107 i EUF-fördraget. I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”
(77)
För att en åtgärd ska omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördragen måste följande fyra villkor vara uppfyllda: 1) Åtgärden i fråga måste finansieras av staten eller med statliga medel. 2) Den måste på ett selektivt sätt rikta sig till vissa företag eller produktionssektorer. 3) Den måste ge de stödmottagande företagen en ekonomisk fördel. 4) Den måste påverka handeln inom gemenskapen, och den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen.
(78)
I de följande skälen kommer dessa fyra kriterier att tillämpas på de åtgärder som kan vara statligt stöd.
(79)
Som anges i skäl (55) har flera system använts för att finansiera kostnaderna för BSE-testerna. Vid granskningen av huruvida det förekommer statliga medel görs det i detta beslut åtskillnad mellan de olika finansieringsmetoderna för BSE-testerna.
5.1.1 Förekomst av statliga medel
5.1.1.1 1 januari 2001-31 december 2001
(80)
Under perioden 1 januari 2001-31 december 2001 finansierades kostnaderna för BSE-testerna i sin helhet av statskassan. Det finns inga tvivel på att denna finansiering gjordes med statliga medel.
5.1.1.2 1 januari 2002-30 juni 2004
(81)
Under den därpå följande perioden, dvs. 1 januari 2002-30 juni 2004, förhandsfinansierades testerna av BIRB i väntan på en strukturell lösning för att finansiera dem. BIRB är ett offentligt federalt organ som är en juridisk person och som bildats genom en omvandling av det tidigare Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) och jordbruksenheten vid det tidigare Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Det är ett parastatligt organ i kategori B som är underordnat jordbruksdepartementet och näringsdepartementet (egenföretagare). BIRB är godkänt utbetalningsställe för den gemensamma jordbrukspolitiken och finansieras genom EUGFJ (26). Organet kan också få uppdrag i samband med den federala eller de regionala regeringarnas jordbrukspolitik. För att kunna balansera sin administrativa budget har BIRB tillgång till ett statligt anslag som är infört i budgeten för BIRB:s tillsynsmyndighet på federal nivå (Service public fédéral Économie) samt vissa egna medel (intäkter från vissa ersättningar och begränsade investeringar). Detta innebär att BIRB finansieras med statliga medel.
5.1.1.3 1 juli 2004-30 november 2004
(82)
Under perioden 1 juli 2004-30 november 2004 förhandsfinansierades testerna av AFSCA. Enligt den då gällande lagstiftningen (dvs. främst lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA (27)) skulle AFSCA främst finansieras genom olika inkomster, bland annat intäkter från avgifter, administrativa böter, tillfälliga inkomster och gåvor (28). AFSCA är ett offentligt organ som är en juridisk person och som hör till kategori A i enlighet med lagen av den 16 mars 1954 om kontroll av vissa organ av allmänt intresse (29). Av detta följer att finansieringen från AFSCA innehåller statliga medel och att deras fördelning avgörs av en offentlig myndighet, eftersom AFSCA är underställt departementet med ansvar för folkhälsan.
5.1.1.4 1 december 2004-31 december 2005
(83)
Under perioden mellan den 1 december 2004 (då kungligt dekret av den 15 oktober 2004 trädde i kraft) och den 31 december 2005 (då de kungliga dekreten av den 10 november 2005 trädde i kraft), finansierades BSE-testerna genom en ersättning på 10,70 euro per testat nötkreatur plus en finansiering genom AFSCA:s egna reserver samt ett återbetalningspliktigt förskott som ställts till AFSCA:s förfogande av statskassan.
(84)
Den delfinansiering som AFSCA stod för och som härrörde från AFSCA:s egna medel utgör statliga medel (se skäl 82).
(85)
När det gäller frågan om huruvida ersättningarna är statliga medel, kan det röra sig om statliga medel om det visar sig att ersättningarna inte täcker hela de faktiska kostnaderna för de tjänster som de avser. Om kostnaden för den tillhandahållna tjänsten och ersättningen inte är lika stora, är överskottet statliga medel som det statliga organ till vilket ersättningen betalas kan förfoga över. Därför måste det undersökas om de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar AFSCA:s utbetalningar för dessa tjänster till företagen och om de har baserats på marknadspriser eller ej (se skäl 54 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet). Denna fråga behandlas nedan, vid bedömningen av eventuella fördelar.
5.1.1.5 Från och med den 1 januari 2006
(86)
När det gäller perioden efter ikraftträdandet av de kungliga dekreten av den 10 november 2005, dvs. den period som inleds den 1 januari 2006, måste det undersökas huruvida de ersättningar och avgifter som införs genom dessa dekret är statliga medel. Den här frågan har redan undersökts i beslut N 9/05 och N 10/05. Där angavs i skäl 44 att avgifterna rent generellt utgjorde statliga medel och att ersättningarna kunde vara statliga medel om det skulle visa sig att de inte helt täckte de verkliga kostnaderna för de tjänster som de skulle betala. När det gäller BSE-testerna finansierades dessa delvis genom ersättningar, delvis genom avgifter. I beslut N 9/05 och N 10/05 konstaterades att finansieringen av en del av kostnaderna för BSE-testerna genom ersättningar inte var statligt stöd och att finansieringen genom avgifter var ett statligt stöd som var förenligt med bestämmelserna. Som angavs i skäl 34 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet omfattas de stöd som har godkänts genom kommissionens beslut inte av detta beslut och kommer inte att granskas på nytt här.
(87)
Mot bakgrund av de upplysningar som Belgien lämnat efter det att det formella granskningsförfarandet inleddes har det emellertid visat sig att intäkterna från avgifterna delvis användes under 2005 och 2006 för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-tester utöver 40 euro under perioden 1 januari 2003-1 december 2004. Detta nämndes dock inte i beslut N 9/05 och N 10/05. En del av avgifterna användes alltså för att finansiera de BSE-tester som utfördes under perioden 1 januari 2003-1 december 2004 i syfte att på ett icke-individuellt sätt från jordbrukarna återvinna de förhandsfinansierade kostnaderna för de obligatoriska BSE-testerna som överskred det högsta tillåtna beloppet på 40 euro.
(88)
Användningen av en del av inkomsterna från dessa avgifter för att återbetala förhandsfinansieringen av testerna påverkar inte den klassificering av de statliga medlen som görs i beslut N 9/05 och N 10/05.
5.1.2 Selektiv fördel för ett företag
(89)
När förekomsten av en fördel undersöks måste det göras åtskillnad mellan dels de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, dels de åtgärder som finansieras genom ersättningar.
(90)
När det gäller de åtgärder som finansieras med statliga medel, inbegripet avgifter, har kommissionen konsekvent ansett (30) att om staten finansierar kostnader för obligatoriska kontroller i fråga om produktion eller saluföring av produkter ska detta betraktas som en selektiv fördel för företagen (31). Staten har då minskat de kostnader som i normala fall ingår i ett företags budget. Av detta kan man konstatera att de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som måste genomgå obligatoriska BSE-tester enligt den gällande lagstiftningen under den berörda perioden bedriver en ekonomisk verksamhet och har fått statligt stöd genom den statliga finansieringen av BSE-testerna och att detta har pågått sedan den 1 januari 2001.
(91)
Belgiens argument (se skäl 37 och följande) om att finansieringen av BSE-testerna har införts för att skydda folkhälsan och att medlemsstaten själv får bestämma vilket system som normalt ska tillämpas för att finansiera dessa BSE-tester kan inte godtas av de anledningar som anges i skäl 74. När det gäller bedömningen av selektiviteten hävdar Belgien särskilt att det endast går att tala om selektivitet om särskilda sektorer eller företag får en förmånligare behandling än vad som normalt ges. Att det finns skillnader mellan de olika medlemsstaterna i fråga om finansieringen av BSE-tester och att detta kan leda till snedvridning av konkurrensen är enligt Belgien inte en fråga om statligt stöd utan om harmonisering av lagstiftningarna.
(92)
Detta argument kan emellertid inte godtas. Precis som anges i beslut N 9/05 och N 10/05 är selektivitetskriteriet uppfyllt om fördelen är reserverad för vissa företag eller en viss verksamhetssektor. I detta fall gynnar den statliga finansieringen av BSE-tester på nationellt plan endast en viss sektor, dvs. den som föder upp sådana djur som omfattas av BSE-tester. På gemenskapsnivå ger den statliga finansieringen, eller finansieringen med statliga medel, av BSE-tester för belgiska företag en fördel för dessa företag jämfört med deras utländska konkurrenter för vilka finansieringen av obligatoriska BSE-tester inte sker med statliga medel. I ingressen till TSE-riktlinjerna (punkterna 8 och 9) anges det tydligt att den pågående harmoniseringen för att låta sektorn bära kostnaderna hade gått långsamt och att kommissionen därför hade beslutat sig för att förtydliga och ändra sin politik i fråga om statligt stöd till kostnader för BSE-testerna. I punkt 24 i TSE-riktlinjerna anges att skyldigheten att utföra kontrollerna kan baseras på gemenskapslagstiftning eller på nationell lagstiftning. Där framgår tydligt att det inte finns någon harmonisering i gemenskapen i fråga om skyldigheten att utföra testerna, vilket innebär att ett selektivt stöd till förmån för företag i en viss medlemsstat också kan förekomma av den anledningen. Sammanfattningsvis ger de åtgärder som finansieras med statliga medel, däribland avgifter, en selektiv fördel för de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning i enlighet med tillämplig lagstiftning eftersom de minskar dessa mottagares kostnader. Dessa fördelar beviljas inte genom direkta utbetalningar utan genom att de offentliga myndigheterna tar på sig kostnaderna för BSE-testerna och betalar kostnaden för testerna direkt till de laboratorier som utför dem på slakteriernas begäran och fakturerar AFSCA för sina utgifter.
(93)
När det gäller de stödåtgärder som finansieras genom ersättningar måste det undersökas om dessa medför en fördel. Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (skäl 61 och 62) är det endast fråga om en fördel om dessa ersättningar är lägre än de faktiska kostnaderna för de tjänster som AFSCA tillhandahåller de ekonomiska aktörerna. Det måste också undersökas om avgifterna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA faktiskt utför åt företagen. Mer konkret måste det undersökas om det har förekommit någon fördel för de slakterier och producenter som har betalat ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur under perioden 1 december 2004-31 december 2005 och om dessa verkligen har fått de tjänster som AFSCA har utfört.
(94)
De belgiska myndigheterna angav i sitt svar på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att ersättningen på 10,70 euro per testat nötkreatur var AFSCA:s enda finansieringskälla för kostnaderna för BSE-testerna, med undantag för AFSCA:s egna medel och de återbetalningspliktiga förskotten från statskassan. Betalningen av ersättningen gjordes av slakterierna. De belgiska myndigheterna angav att slakterierna inte hade någon rättslig skyldighet att fakturera sina kunder för ersättningsbeloppet men att slakterierna brukar överföra kostnaden för ersättningen som en separat post till producenterna. Belgien styrkte detta genom exempel på fakturor där det tydligt framgick att slakterierna hade fakturerat producenterna separat för ersättningen. Belgien anser att det inte behöver regleras formellt hur slakterierna överför kostnaderna för ersättningen på producenter eller andra eventuella mottagare av de tjänster som ersättningen ska finansiera, eftersom kostnaden faktureras producenterna på ungefär samma sätt som andra kostnader som uppstår i slakteriet och som faktureras producenterna.
(95)
Därför kan man dra slutsatsen att de tvivel som uttrycks i skäl 44 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, nämligen att avgiften för slakterierna var mycket högre än för andra mottagare av tjänsten, har minskats genom Belgiens upplysningar om att producenterna faktureras för denna ersättning.
(96)
När det gäller frågan om priset på BSE-testerna motsvarade marknadspriset angav Belgien för det första till kommissionen att AFSCA:s priser sedan juli 2005 låg under 40 euro, medan det i riktlinjerna för jordbruket 2007-2013 anges att 40 euro är det lägsta tillgängliga priset i gemenskapen vid den tidpunkten. Detta tyder på att priserna är i linje med de priser som togs ut i Europa under den berörda perioden. För det andra svarade Belgien på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att situationen var identisk med den situation som undersöktes i beslut N 9/05 och N 10/05 där det konstaterades att tjänsteleverantörerna utsågs genom öppna och icke-diskriminerande förfaranden (se skäl 82 i beslut N 9/05 och N 10/05). För det tredje noterar kommissionen Belgiens åtagande om att vidta alla rättsligt tillgängliga åtgärder för att återvinna de överpris som har betalats för testerna, om de belgiska konkurrensmyndigheternas granskning visar att det har förekommit en olaglig kartell mellan laboratorierna för att höja priset på testerna. Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att ersättningarna inte kan betraktas som statliga medel, eftersom de ersättningar som betalats till AFSCA för BSE-testerna motsvarar betalningar för de tjänster som AFSCA verkligen har utfört för företagen och som har baserats på marknadspriser.
(97)
Därav går det att i överensstämmelse med beslut N 9/05 och N 10/05 dra slutsatsen att ersättningen inte har medfört någon fördel för slakterier eller producenter, eftersom ersättningen täcker en betalning för en tjänst som har utförts för den som betalar ersättningen, samt att priset för testerna baseras på marknadspriset. Denna slutsats innebär också att det inte förekommer någon finansiering med statliga medel, eftersom testpriset överensstämmer med marknadspriset.
5.1.3 Snedvridning av konkurrensen och effekterna på handeln inom unionen
(98)
När det gäller de andra villkoren för tillämpningen av artikel 107.1 i EUF-fördraget kan åtgärden påverka Belgiens ställning inom sektorn (32). Eftersom de belgiska företagen är verksamma på en mycket konkurrensutsatt internationell marknad snedvrider eller hotar åtgärden att snedvrida konkurrensen (33) och påverka handeln mellan medlemsstaterna.
5.1.4 Slutsatser om stödets egenskaper i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget
(99)
Kommissionen anser därför att finansieringen av BSE-tester genom avgifter och andra statliga medel innebär en fördel som finansieras med statliga medel. Denna fördel snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom den gynnar vissa företag och viss produktion och därför riskerar att påverka handeln mellan medlemsstater. Fördelen ges till de jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av obligatoriska BSE-kontroller enligt tillämplig lagstiftning. Därför konstaterar kommissionen att dessa åtgärder ska bedömas enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den del av BSE-testerna som finansieras med ersättningar är dock inte stöd, eftersom de som betalar ersättningen mottar tjänster som tillhandahålls till marknadspris.
5.2 Stödets olaglighet
(100)
Sedan den 1 januari 2001 har de belgiska myndigheterna inte anmält några stödåtgärder i form av finansiering av BSE-tester till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. De stöd som omfattas av förordning (EG) nr 1/2004 är undantagna från anmälningsskyldigheten under förutsättning att de uppfyller villkoren i den förordningen. Stöden är med andra ord olagliga om de inte uppfyller de villkoren.
5.3 Finansieringen av stödet
(101)
Eftersom det är fråga om statligt stöd som delvis finansieras genom en skatteliknande avgift, måste de verksamheter som finansieras med detta stöd samt finansieringen av stödet i sig granskas av kommissionen. Om finansieringen av ett statligt stöd inte är förenlig med den inre marknaden innebär detta att stödet i sig också är oförenligt med den inre marknaden, även om beviljandet av stödet följer gällande konkurrensregler.
(102)
Enligt fast rättspraxis omfattas skatter endast av tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i EUF-fördraget om de används för att finansiera en stödåtgärd på ett sådant sätt att de är en integrerad del av åtgärden i fråga (34). För att en skatt eller en del av en skatt ska kunna anses utgöra en integrerad del av en stödåtgärd måste det föreligga ett tvingande samband mellan ändamålet med skatten och stödet i fråga enligt relevanta nationella bestämmelser, i den meningen att intäkterna från avgiften måste användas för att finansiera stödet (35). Om ett sådant samband föreligger har intäkterna från avgiften en direkt inverkan på stödets storlek (36) och följaktligen även på bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden (37).
(103)
Därför bör det undersökas om den avgift som har tagits ut sedan den 1 juli 2004 uppfyller de kriterier som beskrivs i skäl 102 och därefter fastställa vilka rättsakter som har varit tillämpliga under de olika perioderna. Det finansierade stödet har beviljats ett undantag, men detta undantag gäller inte systemet för att finansiera stödet, varför finansieringssystemets laglighet måste kontrolleras för hela den berörda perioden.
5.3.1 1 juli 2004-31 december 2005
(104)
Under denna period förhandsfinansierades stödet av AFSCA och med ersättningar i enlighet med kungligt dekret av den 15 oktober 2004 (ersättningarna ingår inte i detta avsnitt eftersom de inte är stöd - se skäl 97). Det är nödvändigt att avgöra om finansieringssystemet är en integrerad del av stödåtgärden. Den gällande lagstiftningen innebär inte att det finns något tvingande samband mellan finansieringen av AFSCA och finansieringen av BSE-tester och intäkterna från avgiften måste inte heller användas för att finansiera stödet. I lagen av den 4 februari 2000 om inrättandet av AFSCA föreskrivs i stället olika finansieringskällor för AFSCA (se skäl 82). Dessutom går det inte att konstatera att intäkterna från skatten direkt påverkar stödets storlek, eftersom testerna samtidigt finansieras genom ersättningar och återstoden finansieras av AFSCA. De stödbelopp som betalas ut av AFSCA varierar beroende på priset på testerna och inte beroende på de avgifter som betalas till AFSCA. Det innebär att det inte finns något tvingande samband mellan intäkterna från avgifterna och återbetalningen av förhandsfinansieringen.
5.3.2 Från och med den 1 januari 2006
(105)
Från och med detta datum regleras frågan om avgifterna genom det kungliga dekretet om avgifter till finansieringen av AFSCA. I beslut N 9/05 och N 10/05 granskades systemet med finansiering via avgifter och det konstaterades att finansieringsmetoden för en del av kostnaderna i samband med BSE-testerna inte innebar någon diskriminering av importerade eller exporterade produkter och inte stod i strid med bestämmelserna i fördraget (38). Som anges i skäl 31 gäller det här beslutet inte de åtgärder som godkändes tidigare. Eftersom Belgien har uppgivit att en del av avgifterna från och med den 1 januari 2006 skulle användas för att återbetala den tidigare förhandsfinansieringen av BSE-testerna har kommissionen dock rätt att undersöka finansieringssystemet för den del av avgifterna som används för att finansiera återbetalningen av förhandsfinansieringen av BSE-testerna.
(106)
Belgien har angivit att finansieringssystemet inte har förändrats, bortsett från uppräkningen av ersättningsbeloppet. Den enda del som har förändrats är att en del av intäkterna från avgifterna används för att återbetala förhandsfinansieringen av BSE-kostnaderna 2006.
(107)
När det gäller frågan om denna finansiering är en integrerad del av stödåtgärden anser Belgien att den inte är det. Att avgifterna efter 2006 har använts för återbetalning av förhandsfinansieringen av testerna har inte påverkat storleken på det beviljade stödet. Dessutom har de belgiska myndigheterna angivit att återbetalningssystemet var solidariskt, dvs. varje operatör betalar en avgift till AFSCA och en del av den avgiften går till återbetalningen av tidigare kostnader i samband med förhandsfinansieringen av BSE-testerna. Samtliga aktiva operatörer som hade nötkreatur under den berörda perioden bidrar i lika grad till systemet, men de är inte de enda bidragsgivarna. Därför konstaterar kommissionen att finansieringen inte är en integrerad del av stödåtgärden i fråga.
5.4 Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet
(108)
Eftersom stödet är statligt stöd och omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det undersökas om det kan betraktas som förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget.
(109)
För den berörda åtgärden är det endast artikel 107.3 c i EUF-fördraget som kan vara tillämplig. Där föreskrivs att stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden när det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.
(110)
Enligt punkt 23.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd inom jordbrukssektorn (39) 2000-2006 (nedan kallade riktlinjerna för jordbruket 2000-2006) och kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (40) ska allt olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (41) bedömas i enlighet med de regler och riktlinjer som var i kraft när stödet beviljades. Kommissionen antog TSE-riktlinjerna 2002. Dessa riktlinjer var tillämpliga under perioden 1 januari 2003-31 december 2006 (42). Enligt punkt 44 i TSE-riktlinjerna ska, förutom fall som bl.a. rör BSE-tester, olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 granskas i enlighet med de regler och riktlinjer som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades. Eftersom stödet har beviljats under perioden 1 januari 2001-31 december 2005 ska TSE-riktlinjerna ligga till grund för granskningen av detta stöd.
(111)
Enligt punkt 194 c i riktlinjerna för jordbruket 2007-2013 ska kommissionen från och med den 1 januari 2007 endast tillämpa TSE-riktlinjerna för det olagliga stöd som anges i punkterna 43 och följande i TSE-riktlinjerna.
(112)
Det går att urskilja två perioder beroende på vilka rättsliga bestämmelser som har varit tillämpliga.
5.4.1 Perioden 1 januari 2001-31 december 2002: Punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006, som det hänvisas till i punkt 45 i TSE-riktlinjerna, är tillämplig
(113)
Enligt punkt 45 i TSE-riktlinjerna ska kommissionen i fråga om olagligt statligt stöd som syftar till att täcka kostnaderna i samband med BSE-tester och som har beviljats före ikraftträdandet av TSE-riktlinjerna (dvs. den 1 januari 2003) bedöma dessa stöds förenlighet i enlighet med punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006 och sin praxis sedan 2001 att godkänna att sådant stöd uppgår till 100 procent.
(114)
Enligt punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006 måste åtgärden för att anses vara förenlig
-
ingå i ett lämpligt program som har inrättats på gemenskapsnivå eller på regional eller nationell nivå för att förebygga, övervaka eller utrota den berörda sjukdomen (punkt 11.4.2),
-
ha som syfte att förebygga eller ersätta, eller en kombination av dessa (punkt 11.4.3),
-
vara förenlig med både målen för och de specifika bestämmelserna i gemenskapens veterinärlagstiftning och fytosanitära lagstiftning (punkt 11.4.4),
-
ha en stödnivå som uppgår till högst 100 procent av de stödberättigande kostnaderna (punkt 11.4.5).
När stöd beviljas inom ramen för gemensamma och/eller nationella och/eller regionala stödordningar ska kommissionen kräva att det läggs fram bevis för att det inte finns någon risk för överkompensation genom en eventuell kumulering av åtgärder som införs genom flera ordningar. När ett gemenskapsstöd har godkänts måste datum och hänvisningar till det berörda beslutet av kommissionen anges.
(115)
Det konstateras redan i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet att de tre första villkoren var uppfyllda (se skäl 80 i det beslutet). De belgiska myndigheterna har för övrigt bekräftat detta i sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. BSE är en smittsam sjukdom och utgör ett hot mot folkhälsan. Det är en djursjukdom där det primära utbrottet ska anmälas direkt till kommissionen och övriga medlemsstater enligt rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (43). Målet med stödåtgärden är att bekämpa BSE genom att undersöka slaktade djur och upphittade döda djur. Kompensationen för jordbrukarnas kostnader ska säkerställa att åtgärderna verkligen vidtas. Samtliga åtgärder ska vidtas i enlighet med gemenskapslagstiftningen eller rekommenderas i den lagstiftningen (44).
(116)
När det gäller det fjärde villkoret framgår det av upplysningarna från Belgien att kostnaderna för BSE-testerna har varierat mellan 111,81 euro och 63,45 euro under denna period (se skäl (56)). Dessa kostnader täcker laboratorieanalysen, kostnaderna för provtagningen av en veterinär samt kostnaderna för provtagningssatsen. Kommissionen anser att dessa kostnader överensstämmer med dem som anges i punkt 11.4.5 i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006, där det bl.a. anges att hälsokontroller, tester och andra provtagningar ska betraktas som verkliga kostnader.
(117)
De stöd som beviljats under perioden 1 januari 2001-31 december 2002 är därför förenliga med bestämmelserna.
5.4.2 Perioden 1 januari 2003-31 december 2005: Punkterna 21 och följande i TSE-riktlinjerna ska tillämpas
(118)
Kommissionen har i enlighet med punkt 23 i TSE-riktlinjerna beslutat att fortsätta att godkänna stöd upp till 100 procent av kostnaderna i samband med BSE-tester, enligt de principer som anges i punkt 11.4 i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006 (se skäl (114)).
(119)
Dessutom måste följande villkor vara uppfyllda i enlighet med TSE-riktlinjerna:
-
Från och med den 1 januari 2003 får stöd, inbegripet gemenskapsbetalningar, till obligatorisk BSE-undersökning av slaktade djur som är avsedda för livsmedel uppgå till högst 40 euro per test (punkt 24 i TSE-riktlinjerna).
-
Statligt stöd till kostnaderna för TSE-test ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet. Om stödet betalas ut till laboratorierna måste det gå att visa att beloppet i sin helhet har överförts till aktören (punkt 25 i TSE-riktlinjerna).
(120)
Som anges i skäl 115 och 116 är de fyra villkoren i riktlinjerna för jordbruket 2000-2006 uppfyllda.
(121)
När det gäller villkoret om det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test konstaterar kommissionen att detta högsta tillåtna belopp överskreds mellan den 1 januari 2003 och den 30 juni 2004. Enligt de upplysningar som lämnats av Belgien uppgick det sammanlagda beloppet för detta överskridande under denna period till 6 619 810,74 euro. Från och med den 1 juli 2004 har den sammanlagda kostnaden för testet varit lägre än 40 euro (se skäl (64)). De belgiska myndigheterna har uppgivit att dessa belopp täckte de nationella betalningarna och gemenskapsbetalningarna (se skäl (58)).
(122)
När det gäller villkoret att stödet ska betalas ut till den aktör hos vilken prov ska tas för testet och att det måste visas att beloppet i sin helhet har betalats ut till aktören om stödet har betalats till laboratorierna (punkt 25 i TSE-riktlinjerna), konstaterar kommissionen att detta villkor är uppfyllt.
(123)
Som anges i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet har de belgiska myndigheterna angivit att kostnaderna för BSE-testerna betalas direkt till laboratorierna. Aktörerna behöver inte betala några avgifter till laboratorierna för BSE-tester som utförs på nötkreatur. Denna bedömning är förenlig med vad som tidigare konstaterades för det likartade systemet i skäl 95 i beslut N 9/05 och N 10/05. Den enda kostnad som överförs på producenterna är kostnaden för ersättningen (se skäl (93) och följande), men denna del av finansieringen av BSE-testerna är inte stöd. Följaktligen betalas hela stödbeloppet till aktören.
5.4.3 Efter den 1 januari 2006
(124)
När det gäller perioden efter den 1 januari 2006 hänvisar kommissionen till beslut N 9/05 och N 10/05 eftersom syftet med detta beslut inte är att behandla de stöd som godkändes i det beslutet på nytt.
5.4.4 Slutsatser
(125)
Sammanfattningsvis är det stöd som har beviljats för finansiering av BSE-tester och som överskrider beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003-30 juni 2004 och sammanlagt uppgår till 6 619 810,74 euro oförenligt med den inre marknaden.
5.5 Återbetalning av förhandsfinansiering
(126)
Som anges tidigare har testerna finansierats med statliga medel som överskrider det högsta tillåtna beloppet på 40 euro per test under perioden 1 januari 2003-30 juni 2004.
(127)
Belgien beslutade till en början att detta överskjutande belopp skulle återbetalas under en period på 15 år med hjälp av intäkterna från de avgifter som togs ut för att finansiera AFSCA från och med den 1 januari 2006, men avskaffade sedan detta system. Anledningen till denna övergripande strategi var enligt de belgiska myndigheterna att det i praktiken var svårt att införa en individuell återbetalning eftersom vissa aktörer hade avlidit eller upphört med sin verksamhet.
(128)
I en senare skrivelse av den 6 april 2011 angav de belgiska myndigheterna att AFSCA hade fortsatt återbetalningen med egna medel under åren 2005-2006.
(129)
Det föreslagna återbetalningssystemet uppfyller dock inte kraven i fråga om återbetalning när det gäller olagligt och oförenligt stöd. Enligt rättspraxis är syftet med återbetalningen att återställa den situation som rådde på marknaden innan det berörda stödet beviljades. Syftet med att återställa den tidigare situationen är att de stöd som är olagliga och oförenliga med den inre marknaden ska återbetalas av mottagaren och att mottagaren ska förlora den fördel som denne har haft på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, så att den situation som rådde innan utbetalningen av stödet återställs (45). Det stöd som ska betalas tillbaka omfattar en rimlig ränta som ska fastställas av kommissionen och som ska tas ut från och med den dag då det olagliga stödet ställts till mottagarens förfogande och fram till återbetalningen (46). På grundval av kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (47) ska räntan beräknas på sammansatt basis, vilket inte är fallet här. Dessutom fastställs i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att verkställa kommissionens beslut omedelbart och effektivt. Det återkrav som Belgien föreslår och delvis har genomfört motsvarar inte ovannämnda krav och kan inte betraktas som ett återkrav i den mening som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999.
6. SLUTSATSER
(130)
Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom ersättningar inte är statligt stöd.
(131)
Kommissionen konstaterar att finansieringen av BSE-tester genom statliga medel är stöd till förmån för jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter som är framställda av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning enligt gällande lagstiftning. Detta stöd är förenligt för perioderna 1 januari 2001-31 december 2002 och 1 juli 2004-31 december 2005. Det är oförenligt för perioden 1 januari 2003-30 juni 2004. Det oförenliga stödet består av det belopp som överskrider 40 euro per test och har av Belgien beräknats till 6 619 810,74 euro.
(132)
Kommissionen konstaterar att Belgien olagligt har tillämpat stödet för finansiering av BSE-tester i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 1 januari 2001-30 juni 2004. Från och med den 1 januari 2003 omfattades stödet av en undantagsförordning, men eftersom villkoren för undantag enligt den förordningen inte uppfylldes är stödet olagligt.
(133)
Det olagliga och oförenliga stöd som överskrider 40 euro per test ska återkrävas, med undantag för stöd som har beviljats särskilda projekt som vid den tidpunkt då stödet beviljades uppfylldes samtliga villkor i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. De åtgärder som finansieras genom ersättningar är inte stöd.
2. Finansieringen av BSE-tester genom statliga medel är ett stöd som är förenligt med den inre marknaden och går till jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning för perioden 1 januari 2001-31 december 2002 samt för perioden 1 juli 2004-31 december 2005.
3. Finansieringen av BSE-tester genom statliga medel för perioden 1 januari 2003-30 juni 2004 är ett stöd som är förenligt med den inre marknaden och går till jordbrukare, slakterier och andra enheter som bearbetar, behandlar, säljer eller saluför produkter av nötkreatur som omfattas av en obligatorisk BSE-undersökning för belopp på högst 40 euro per test. De belopp som överskrider 40 euro per test är oförenliga med den inre marknaden och ska återkrävas, med undantag för stöd som har beviljats särskilda projekt som vid den tidpunkt då stödet beviljades uppfylldes samtliga villkor i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse.
4. Belgien har olagligt tillämpat stödet för finansiering av BSE-tester i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 1 januari 2001-30 juni 2004.
Artikel 2
1. Belgien ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4.
2. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till mottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004.
4. Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.
Artikel 3
Återkravet av det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 ska ske omedelbart och effektivt.
Belgien ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
Artikel 4
1. Inom två månader från den dag då detta beslut har delgivits ska Belgien lämna följande uppgifter till kommissionen:
a)
En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 och det totala stödbelopp som var och en av dem tagit emot.
b)
Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta på återkravet) som ska återkrävas från stödmottagaren.
c)
Vilka åtgärder (i detalj) som redan har vidtagits och vilka åtgärder som planeras för att följa beslutet.
d)
Handlingar som visar att stödmottagarna har delgivits återkravet.
2. Belgien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1.3 och 1.4 är återbetalt.
3. Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Belgien på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.
Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2011.