ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 3 augusti 2011
om statligt stöd SA. 26980 (C 34/09 (f.d. N 588/08)) som Portugal avser att bevilja Petrogal
[delgivet med nr C(2011) 5546]
(Text av betydelse för EES)
(2012/466/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse av den 19 november 2009 underrättade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som avses i artikel 108.2 i fördraget i fråga om regionalt stöd för särskilda ändamål till förmån för ett investeringsprojekt som genomförs av Petroleos de Portugal, Petrogal SA (Petrogal), med avseende på dess raffinaderiverksamhet i Sines och Matosinhos (investeringsprojektet). Genom en skrivelse av den 9 december 2009 överlämnade Portugal den icke-konfidentiella versionen av beslutet om att inleda förfarandet så att detta kunde offentliggöras.
(2)
Genom en skrivelse av den 17 december 2009 begärde Portugal att tidsfristen för att inkomma med synpunkter skulle förlängas med en månad. Den 22 december 2009 godtog kommissionen denna begäran. Genom en skrivelse av den 21 januari 2010 inkom Portugal med synpunkter.
(3)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.
(4)
Kommissionen mottog synpunkter från Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), från Confederação da Indústria Portuguesa (4), från Associação para a eficiência energética (5) från konkurrent 2 (6), från en konkurrent till Petrogal (7), från konkurrent 1 (8) (9), från União Geral de trabalhadores (10), från Sines kommun (11), från Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) och från Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Genom skrivelser av den 9, 10, 17 och 19 mars 2010 vidarebefordrade kommissionen dessa synpunkter till Portugal, som gavs tillfälle att bemöta dem. Portugal lämnade egna synpunkter genom en skrivelse av den 8 april 2010.
(6)
Genom skrivelser av den 15 och 28 juli 2010 (14) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som tillhandahölls av Portugal genom skrivelser av den 16 och 23 augusti 2010.
(7)
Genom skrivelser av den 4 och 5 augusti 2010 begärde kommissionen in förtydliganden från konkurrenterna 1 och 2, vilka lämnades genom skrivelser av den 10 och den 15 september 2010. Genom en skrivelse av den 20 september 2010 överlämnades dessa klargöranden till Portugal för synpunkter.
(8)
Genom skrivelser av den 17 september och den 1 oktober 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Portugal. Portugal svarade den 18 och den 29 oktober 2010.
(9)
Genom två skrivelser av den 13 oktober 2010 ombads konkurrenterna 1 och 2 att inkomma med särskilda uppgifter om sina svar av den 10 och den 15 september 2010.
(10)
Genom skrivelser av den 21 och den 28 oktober 2010 begärde kommissionen in ytterligare upplysningar. Portugal svarade genom skrivelser av den 12 november.
(11)
Genom en skrivelse av den 10 november 2010 inkom konkurrent 1 med förtydliganden avseende sin skrivelse av den 15 september 2010. Den 12 november 2010 överlämnades dessa klargöranden till Portugal för synpunkter, vilka också inkom den 19 november 2010.
(12)
Genom en skrivelse av 30 november 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Portugal. Genom en skrivelse av 20 december 2010 inkom Portugal med sitt svar.
(13)
Genom en skrivelse av den 11 november 2010 uppmanade kommissionen Portugal att tillhandahålla en kostnads-nyttoanalys för investeringsprojekt. Den 1 december 2010 tillhandahöll Portugal den begärda informationen.
(14)
Genom en skrivelse av den 6 januari 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om Petrogals aktieägare.
(15)
Den 12 januari 2011 hölls ett möte mellan de portugisiska myndigheterna, företrädare för Petrogal och kommissionen. Genom en skrivelse av den 25 januari 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om vissa av de frågor som väckts under mötet (t.ex. marknadsanalys och stödets stimulanseffekt).
(16)
Genom skrivelser av den 24 januari, den 16 mars och den 12 april 2011 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter om vad som talar emot investeringsprojektet, vilka Portugal tillhandahöll genom skrivelser av den 7 februari, den 4 april och den 29 april 2011. Genom ett e-postmeddelande av den 7 juni 2011 begärde kommissionen in uppgifter som Portugal inte tillhandahållit i tidigare skrivelser. Genom ett e-brev av den 9 juni 2011 och skrivelser av den 11 och 17 juni 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om vissa av dessa frågor.
(17)
Genom en skrivelse av den 24 juni 2011 uppmanade kommissionen Portugal att inkomma med tydliga uppgifter om dieselmarknaden. Genom skrivelser av den 30 juni och den 14 juli 2011 tillhandahöll Portugal dessa uppgifter. Genom en skrivelse av den 20 juli 2011 godtog de portugisiska myndigheterna att kommissionen antar detta beslut på engelska.
2. INGÅENDE BESKRIVNING AV STÖDET
2.1 Stödmottagaren
(18)
Mottagaren av statligt stöd, Petróleos de Portugal - Petrogal, SA (nedan kallat Petrogal) är ett helägt dotterbolag till Galp Energia SGPS, SA (nedan Galp Energia). De största aktieägarna i Galp Energia är ENI SpA (15) (33,34 procent), Amorim Energia BV (Amorim Energia) (16) (33,34 procent), Parpública Participações Públicas (Parpública) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 procent), Caixa Geral de Depósitos SA (CGD) (18) (1 procent) samt övriga (23,31 procent). Galp Energia är holdingbolaget bakom Galp Energia Group (Galp). Galp Energia är verksamt på oljeproduktmarknaden (som omfattar raffinering och marknadsföring av oljeprodukter, exempelvis handeln både utanför och inom detaljhandeln) samt på gasmarknaden.
(19)
Holdingbolaget grundades ursprungligen den 22 april 1999 under namnet GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, SA - i det främsta syftet att handla med olja och naturgas. Därigenom slogs två befintliga portugisiska statsägda företag samman och kom att kontrolleras av Galp Energia. Dessa båda var Petrogal, med inriktning på oljeprodukter och GDP - Gas de Portugal SGPS, SA - med inriktning på naturgas (19).
(20)
Galp Energias verksamhet omfattar även försäljning till slutkund och försäljning till återförsäljare av raffinerade oljeprodukter på Iberiska halvön. Företaget är marknadsledande i Portugal (20) och har en ökande närvaro i Spanien.
(21)
Petrogal äger de enda två raffinaderierna i Portugal. Raffinaderierna ligger i Sines och Matosinhos. Raffinaderierna sysslar med all sorts raffinering, distribution och logistik. Petrogal är den största försäljaren av petroleumprodukter i Portugal, och en av de största på Iberiska halvön. Företaget ansvarar i själva verket för all import av råolja och en del av importen av raffinerade produkter till Portugal. Dessutom förvaltar det 80 procent av kapaciteten för lagring av råolja och raffinerade produkter (21) och har en viktig ställning i Portugals logistiska infrastruktur för oljeprodukter.
(22)
Petrogal har ett stort produktutbud som inbegriper bensin, dieselbränsle, flygbränsle, brännolja, nafta, gasol, bitumen och flera aromatiska produkter. Raffineringsföretaget ansvarar för leveransen av oljeprodukter till Petrogals detaljister och grossister, gasoldistributörer, konkurrenter och utländska kunder samt för driften av deras raffineringstillgångar och logistiska verktyg. Petrogal lagrar sina produkter i helägda lagringsanläggningar och transporterar dem genom delägda logistikföretag.
(23)
Figur 1 visar Petrogals egenansvar och kontrollrättigheter:
(24)
Den 29 december 2005 undertecknades ett aktieägaravtal mellan Amorim Energia, ENI och Rede Eléctrica Nacional, ENI och de Portugal (REN), samt CGD som anslöt sig till avtalet den 28 mars 2006 (aktieägaravtalet). Aktieägaravtalet trädde i kraft den 29 mars 2006 och gäller i åtta år. Enligt artikel 20 första stycket punkt c i den portugisiska värdepapperslagen ska rösträtterna kopplade till Galp Energias aktier som ägs av parterna till aktieägaravtalet vara ömsesidigt fördelade på övriga parter. Följaktligen anses Galp Energia kontrolleras gemensamt av de aktieägare som är parter till aktieägaravtalet.
(25)
Enligt de portugisiska myndigheterna beror det på aktieägaravtalet att aktieägare, och i synnerhet ENI, inte kan kontrollera och på egen hand fastställa strategier som skiljer den egna raffineringsverksamheten från Petrogals raffineringsverksamhet.
2.2 Petrogals investeringsprojekt
(26)
Investeringsprojektet syftar till att omstrukturera och utöka den befintliga verksamheten vid Portugals enda två raffinaderier, som ligger i Sines och Matosinhos. Dessutom syftar investeringsprojektet till att förbättra integrationen och synergieffekterna mellan de båda raffinaderierna. Projektet innebär även en möjlighet att bearbeta tyngre råolja.
(27)
Investeringsprojektet syftar framför allt till att minska produktionen av bensin till förmån för diesel. Enligt investeringsprojektet dras slutsatsen att den ökade användningen av tung råolja kommer att minska råvarukostnaderna och öppna för bearbetning av råolja av olika ursprung.
(28)
Projektet att bygga om raffinaderiet i Matosinhos består närmare bestämt av byggandet av en ny vakuumdestilleringsenhet för produktion av vakuumgasolja samt av en viskositetsreduktionsenhet (en s.k. visbreaker) för mild termisk krackning av slaggprodukterna från vakuumprocessen.
(29)
Syftet med projektet att bygga om raffinaderiet i Sines är att uppföra en ny hydrokrackningsanläggning, närmare bestämt en enhet för hydrokrackning av vakuumgasolja för produktion av diesel och flygbränsle. Enligt investeringsprojektet kommer hydrokrackningsenheten att som råmaterial använda vakuumgasolja och visbreakergasolja som produceras vid både Matosinhos och Sines raffinaderier, för att till fullo utnyttja den nationella raffineringsutrustningens bearbetningskapacitet. Det kommer att processas omkring [ ] fat olja om dagen under en årlig användning av omkring [ ] kton netto atmosfärisk återstod som primära råmaterial.
(30)
De produkter som erhålls genom hydrokrackning (LPG, tung nafta (22) och diesel) är […] hydrogenerade, vilket gör att de är av förstklassig kvalitet. Investeringsprojektet förväntas leda till att endast produktionen av diesel och tung nafta kommer att öka.
(31)
Enligt investeringsprojektet kommer en del av den tunga nafta som produceras i Sinesraffinaderiet att transporteras till Matosinhos och användas som råvara vid Petrogals aromatanläggning (23), vilket kommer att bli ytterligare ett steg mot ökad integration av både raffinaderier. Den ökade produktionen av tung nafta är en oundviklig konsekvens av det tekniska omstruktureringsprojektet i Sines.
(32)
Arbetet med investeringsprojektet inleddes 2008 (den första ordern utfärdades den 14 mars 2008 till följd av de beslut som fattades av styrelsen den 5 mars 2008) och skulle vara avklarade senast den 31 december 2010. Full produktionskapacitet förväntas att uppnås senast 2011.
2.3 Ett enda investeringsprojekt
(33)
Portugal anser att investeringsprojektet, trots det geografiska avståndet mellan de båda raffinaderierna (omkring 45 mil som överbryggas med hjälp av sjötransporter), bör betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007-2013 (24) (nedan kallade riktlinjerna). De portugisiska myndigheterna bekräftar att Petrogal inte har erhållit något statligt stöd under de tre närmaste åren före det anmälda investeringsprojektet.
2.4 Investeringsprojektets kostnader
(34)
Investeringen i Sines medför investeringskostnader på […] euro i nominellt värde. Raffinaderiet Sines kommer att få stöd på […] euro (i nominellt värde), vilket ger en stödnivå på 16 procent. När det gäller raffinaderiet i Matosinhos uppgår investeringen till […] euro (nominellt värde) och raffinaderiet kommer att omfattas av stöd på […] euro (i nominellt värde), vilket motsvarar en stödnivå på 13 procent.
(35)
De stödberättigande utgifterna för projektet uppgår till 974 064 894 euro i dagens penningvärde (1 058 934 146 euro i nominellt värde) och avser uteslutande utrustning (ej mark eller byggnader). Stödbeloppet för de båda raffinaderierna uppgår till 121 091 314 euro i dagens penningvärde (160 484 007 euro i nominellt värde), vilket motsvarar en stödnivå på 12,43 procent. Den årsvisa fördelningen av stödberättigande utgifter framgår av tabell 1:
Tabell 1
Stödberättigande kostnader (i euro)
2007
2008
2009
2010
Totalt
Materiella anläggningstillgångar
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Finansieringen av investeringsprojektet
(36)
Petrogal planerar att, utöver det statliga stöd man har ansökt om (160 484 007 euro i nominellt värde), finansiera detta investeringsprojekt med hjälp av egna medel. Inget annat statligt stöd som finansieringskälla har planerats. Investeringsprojektet drar även nytta av lån från Europeiska investeringsbanken på sammanlagt 500 miljoner euro, som godkändes 2009. Stödmottagarens egna bidrag till de stödberättigande kostnaderna uppgår till 36 procent.
2.6 Tak för regionalstöd
(37)
Enligt den portugisiska regionalstödskartan för 2007-2013 (26) är regionerna Alentejo och Norte, där raffinaderierna i Sines och Matosinhos ligger, berättigade till regionalstöd i enlighet med det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 a i fördraget med tak för regionalt investeringsstöd till stora företag på 40 procent respektive 30 procent bruttobidragsekvivalent.
2.7 Bidrag till regional utveckling
(38)
Investeringsprojektet förväntas leda till att omkring 150 direkta och 450 indirekta arbetstillfällen skapas i de båda regionerna. Enligt de uppgift från Portugal kommer omkring 3 000 tillfälliga arbetstillfällen att skapas under själva byggnadsperioden.
2.8 Stödform
(39)
Det statliga stödet ska beviljas i form av särskilt stöd som utformades vid tillämpningen av en utgången stödordning (N 97/99) på grundval av lagdekret nr 409/99 av den 15 oktober 1999.
(40)
Enligt resolutionen från det portugisiska EG-ministerrådet av den 6 mars 2008 undertecknades två avtal den 10 mars 2008 mellan Portugals regering, Petrogal och Galp Energia, för att bevilja det statliga stödet. De två avtalen var ”avtal om beviljande av skatteförmåner” och ”investeringavtal” (nedan kallade stödavtalen).
(41)
De undertecknade avtalen om stöd omfattade ett beviljande av skatteavdrag när investeringsprojektet avslutats. Stödet skulle beviljas i form av ett avdrag från framtida inbetalningar av bolagsskatt. Skatteavdragets omfattning skulle räknas ut av de portugisiska myndigheterna som en procentandel av den stödberättigande investeringen. Skatteavdraget skulle endast tillämpas på skatter som avser investeringsprojektet. Om skatteavdraget inte skulle kunna genomföras fullt ut, skulle den resterande delen kunna dras av intill dess att avtalet löper ut (dvs. den 31 december 2016).
2.9 Stödbelopp
(42)
Portugal avser att bevilja regionalt stöd på 160 484 007 euro i nominellt värde som ska tilldelas från och med 2011. Tabell 2 nedan, som de portugisiska myndigheterna tillhandahållit, innehåller uppgifter om tidsplanen för beviljande av stödet:
Tabell 2
År
Beräknad beskattningsbar inkomst
Skatter
Utnyttjande av skattelättnaden (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugal bekräftade att stödet till projektet inte kommer att kumuleras med stöd som mottagits för samma stödberättigande kostnader från andra lokala, regionala, nationella eller EU-källor.
(44)
Dessutom ska stödet beviljas på villkor att Petrogal fortsätter att investera i stödområdena under en period av minst fem år sedan investeringsprojektet slutförts.
(45)
Portugal bekräftade att kommissionen godkänt att stödet beviljas.
(46)
Petrogal ansökte om godkännande av statligt stöd till investeringsprojekt den 22 januari 2007. Den 23 januari 2007 bekräftade de portugisiska myndigheterna skriftligen för Petrogal att investeringsprojektet, med förbehåll för resultaten av en närmare granskning, uppfyllde de villkor för stödberättigande som fastställs i ”skattebestämmelser” innan arbetet med projektet inleddes.
(47)
Portugal åtog sig att inte överskrida det högsta stödbelopp och den maximala stödnivå som fastställs i detta beslut, även om de stödberättigande kostnaderna ökar eller minskar.
2.10 Allmänna bestämmelser
(48)
Portugal åtog sig att tillhandahålla följande:
-
Inom två månader efter det att stödet beviljats, en kopia av den handling om anmälan av stödavtalens ikraftträdande som översänts till Petrogal.
-
Vart femte år, från och med det att kommissionen har godkänt stödet, en preliminär rapport (med uppgifter om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av stödavtalet och om andra investeringsprojekt som inletts vid samma anläggning/fabrik).
-
En detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet.
3. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
(49)
I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda granskningsförfarandet) uttryckte kommissionen tvivel beträffande stödets förenlighet med bestämmelserna i riktlinjerna för statligt regionalstöd (riktlinjerna). I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel med avseende på de frågor som nämns i skälen 50-64.
3.1 Förenlighet med riktlinjernas allmänna bestämmelser
(50)
I punkt 34 i riktlinjerna beskrivs standardtyperna av en nyinvestering som ”en investering i materiella och immateriella tillgångar” i form av:
-
etablering av en ny anläggning,
-
utvidgning av en befintlig anläggning,
-
diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter,
-
en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning.
Ersättningsinvesteringar som inte uppfyller något av dessa villkor är uttryckligen undantagna från omfattningen av definitionen av nyinvesteringar.
(51)
Med avseende på detta betvivlade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarandet att investeringsprojektet, som syftar till att modernisera och bättre integrera de två raffinaderierna, öka produktionen av diesel (och i samband därmed nafta) samtidigt som produktionen av bensin minskas, kan betraktas som en nyinvestering. Kommissionen ansåg att investeringsprojektet varken kunde ses som en investering i en ny anläggning eller en diversifiering av produktionen vid en befintlig anläggning för att framställa nya, kompletterande produkter. Det kunde emellertid anses inbegripa vissa aspekter av ”utvidgning” och ”grundläggande förändring av produktionsprocessen”.
(52)
I sitt beslut om att inleda ett förfarande påpekade kommissionen att eftersom stödåtgärden måste bedömas som ett stöd för särskilda ändamål, måste Portugal kunna visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi i den mening som avses i punkt 10 i riktlinjerna.
(53)
I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet betvivlade kommissionen särskilt att det förväntade bidraget till regional utveckling verkligen uppväger stödets effekter på sektorn (160 miljoner euro stöd som endast skapar 150 direkta arbetstillfällen).
(54)
I detta sammanhang påpekade kommissionen att det fanns skäl till att ifrågasätta stödets nödvändighet. Som framgår av Petrogals räkenskaper för 2008 är investeringsprojektet en del av företagets industriella strategi och skulle i en kontrafaktisk analys av olika scenarier sannolikt komma att genomföras också utan stöd. Kommissionen påpekade att stödet inte föreföll nödvändigt för genomförandet av investeringen (som påbörjats 2008) och att Petrogal kunde ha övervägt andra platser för investeringen. Onödigt stöd bidrar sannolikt inte till regional utveckling och kan leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen.
(55)
I sitt beslut om att inleda ett förfarande betvivlade kommissionen att de formella kraven på stimulanseffekter i punkt 38 i riktlinjerna var uppfyllda. I fall av stöd för särskilda ändamål skulle den behöriga myndigheten ha formulerat en avsiktsförklaring, som måste godkännas av kommissionen för att stöd skulle kunna beviljas före arbetet med projektet inleddes.
(56)
Med avseende på detta betvivlade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarandet Portugals skriftliga intyg, med förbehåll för resultaten av en närmare granskning, om att investeringsprojektet var berättigat till statligt stöd faktiskt uppfylla kraven i punkt 38 i riktlinjerna.
3.2 Bedömning av stödet enligt bestämmelserna om stöd till stora investeringsprojekt
(57)
Portugal anmälde investeringsprojektet i de två raffinaderier som ett enda investeringsprojekt. Enligt punkt 60 i riktlinjerna anses en nyinvestering vara ett enda investeringsprojekt när det är ekonomiskt odelbart med hänsyn till de tekniska, funktionella och strategiska kopplingarna samt den omedelbara närheten.
(58)
I sitt beslut om att inleda ett förfarandet uttryckte kommissionen tvivel med avseende på avståndet mellan de två raffinaderierna. Om projektet dessutom betraktades som ett enda investeringsprojekt, skulle det innebära att ett särskilt regionalt stödtak skulle tillämpas på grundval av en procentandel utifrån mest gynnsamma belopp i enlighet med punkt 67 i riktlinjerna.
(59)
I sitt beslutet om att inleda ett förfarande hyste kommissionen tvivel när det gäller bedömning av stödet enligt bestämmelserna i dessa två punkter i riktlinjerna.
(60)
Närmare besett kunde kommissionen inte dra några slutsatser om de relevanta produkter som berörs av investeringsprojektet. Det är fortfarande oklart huruvida produkterna är uteslutande diesel och nafta, vilket Portugal hävdar, eller om också andra produkter från raffineringverksamheten bör beaktas. Möjligheten att byta ut raffinaderiprodukter från utbudssidan måste betraktas tillsammans med den omständigheten att nafta kan betraktas som en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna.
(61)
Kommissionen hyste tvivel i fråga om den relevanta produktmarknaden och huruvida den ska anses vara ledet efter raffinaderiledet för både diesel och nafta, i enlighet med vad de portugisiska myndigheterna hävdat.
(62)
Kommissionen betvivlade om de relevanta geografiska marknaderna för de berörda produkterna bör definieras som nationell, regional (Iberiska halvön) eller som Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES).
(63)
Kommissionen betvivlade dessutom att Petrogal, samt grupperna Galp Energia och ENI som Petrogal, hade en marknadsandel på mindre än 25 procent av den relevanta marknaden, i enlighet med punkt 68 a i riktlinjerna.
(64)
I enlighet med punkt 68 b i riktlinjerna, betvivlade kommissionen, i fråga om alla berörda produkter, att den produktionskapacitet som skapas av projektet överstiger 5 procent av varje relevant marknad, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen, och i så fall, att den genomsnittliga årliga synliga ökningen av konsumtionen av produktens under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
4.1 Synpunkter från Associação das Indústrias Petroquímica Química refinação (nedan kallat AIPQR)
(65)
AIPQR anser att investeringsprojektet är avgörande för att främja den portugisiska ekonomin och att det är ett sätt att stärka den europeiska konkurrenskraften inom petrokemi- och raffineringssektorn. Om investeringsprojektet inte kunde avslutas eller stödet inte räckte till för att arbetet ska kunna slutföras, skulle detta få allvarliga följder för självständigheten och stödet till den petrokemiska sektorn.
(66)
Den nya enheten för produktion av renad tereftalsyra som planeras av Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA som är ett spanskt dotterbolag till La Seda de Barcelona SA) i Sines kommer att väsentligt öka La Sedas naftabehov. Följaktligen är den ökade produktionen av nafta vid Petrogals hydrokrackningsenhet avgörande för genomförandet av La Sedas investeringar, som beräknas till cirka 400 miljoner euro.
(67)
Enligt AIPQR kommer investeringsprojektet att minska dieselunderskottet på europeisk nivå.
(68)
AIPQR anser att Petrogals bidrag är avgörande för att främja utvecklingen av Competitiveness and Technology Centre of the Refining, Petrochemical and Industrial Industries, som en del av Portugal strategi för främjande av nyckelindustrier för de nationella och regionala ekonomier.
(69)
Enligt AIPQR är det dieselbränsle som framställs genom hydrokrackning av högre kvalitet, vilket leder till effektivare förbränning och en minimering av föroreningarna i avgaser. Dieselprodukternas kvalitet tillsammans med den energieffektivitet som bör kunna uppnås i och med investeringsprojektet kommer att bidra till att Petrogals handlingsplan för energieffektivitet för åren 2008-2011 kan följas.
(70)
Dessutom anser AIPQR att projektet kommer att bidra till den sociala och ekonomiska hållbarheten i regionerna Matosinhos och Sines och till den nationella sociala och ekonomiska hållbarheten, om dessa betraktas som en helhet.
4.2 Synpunkter från Associação para a eficiência energética (nedan kallat COGEN)
(71)
Investeringsprojektet är relevant: mer flexibilitet och självständighet i fråga om tillgången på dieselolja.
(72)
Enligt COGEN kommer investeringsprojektet att leda till stora möjligheter i fråga om teknisk innovation och skapa omkring 150 direkta respektive 500 indirekta varaktiga arbetstillfällen på medelhög nivå.
(73)
Ur energisynpunkt anser COGEN att omställningsprojekten för de båda raffinaderierna möjliggör 14 procents energibesparingar. COGEN framhåller dessutom att investeringsprojektet också kommer att möjliggöra en annan typ av investeringar som inte omfattas av investeringsprojektet, nämligen installation av två 82 MW kraftvärmepannor (en i vardera fabriken), som kommer att leda till att denna teknik ökar sin kapacitet med omkring 12 procent i Portugal.
4.3 Synpunkter från Confederação da Indústria Portuguesa (nedan kallat CIP)
(74)
CIP anser att investeringsprojektet fokuserar på den portugisiska situationen, vilken kännetecknas av:
i)
En diskrepans mellan konsumtionen av fordonsdiesel och Portugals befintliga produktionskapacitet, vilket leder till ett kroniskt behov av omfattande import av dieselbränsle och export av den överskjutande bensinen.
ii)
Framtida överskott av eldningsolja på grund av att eldningsolja inte längre används i elproduktionen och att användningen av eldningsolja inom industrin i allmänhet inte uppmuntras, vilket är ett resultat av det portugisiska nationella klimatförändringsprogrammet.
iii)
Trender på den internationella marknaden kopplade till ökade inköp av tyngre och surare fraktioner av råolja, vilka leder till mer flexibilitet i valet av råolja.
iv)
Bidrag till att trygga försörjningen.
(75)
CIP anser att investeringsprojektet kommer att avsevärt öka båda raffinaderiernas energieffektivitet, i linje med de löften som Portugal givit EU när det gäller att öka den europeiska energieffektiviteten med 10 procent.
(76)
CIP anser att de förväntade nya arbetstillfällena, som skulle fördelas på omkring 150 högkvalificerade tjänster och 450 indirekta varaktiga arbetstillfällen, i hög grad kommer att bidra till Portugals ekonomiska utveckling. Detta kommer att stärka den lokala ekonomin i de berörda regionerna, där BNP per capita är lägre än det nationella genomsnittet och det kommer att ge omkring 5 000 tillfälliga arbetstillfällen under själva byggnationsperioden.
4.4 Synpunkter från União Geral de trabalhadores (nedan kallat UGT)
(77)
UGT anser att projektet kommer att främja den regionala utvecklingen samt positivt påverka den ekonomiska utvecklingen och den sociala och territoriella sammanhållningen i de berörda regionerna. De berörda regionerna kännetecknas av hög arbetslöshet, en företagsstruktur som visar begränsad mångfald och en BNP per capita som ligger under det nationella genomsnittet. Investeringsprojektet kommer att ha en betydande inverkan på den industriella strukturen i de båda regionerna och i Portugal som helhet, eftersom verksamheten kommer att utvecklas i såväl produktionskedjans föregående som efterföljande led, särskilt på områden som maskinindustri, väg- och vattenbyggnad, el eller rentav handeln och restaurangbranschen.
(78)
UGT anser att projektet kommer att skapa fler och bättre arbetstillfällen, särskilt vid en tidpunkt då arbetslösheten ökar snabbt på grund av den ekonomiska och sociala krisen. Investeringsprojektet är utformat för att skapa 150 direkta arbetstillfällen vid de båda raffinaderierna, många av dem högkvalificerade. Ytterligare 450 indirekta arbetstillfällen förväntas tillkomma, medan 5 000 tillfälliga arbetstillfällen skapas under själva byggnationen. Investeringsprojektet kommer att bidra till att bibehålla några av de 2 050 befintliga jobb som är hotade utan investeringsprojektet.
(79)
UGT anser dessutom att projektet kommer att bidra till att uppfylla stränga miljö- och säkerhetsnormer eftersom raffinaderierna kommer att utrustas med miljövänligare teknik.
(80)
Enligt UGT är investeringsprojektet mycket viktigt att förbättra Portugals otillräckliga raffinering av dieselbränsle och produktionskapacitet. Den befintliga raffineringskapaciteten är uppenbart alltför liten för att täcka den inhemska efterfrågan, vilket gör Portugal mer beroende av dieselimport från andra länder (vilket leder till ökade strategiska risker). En minskning av dieselimporten skulle också minska det nuvarande handelsunderskottet, som till stor del beror på energibalansen.
(81)
Slutligen noterar UGT att investeringsprojektet är viktigt inte bara för nationen utan också för EU, eftersom det är utformat för att bidra till utvecklingen av en grönare och mer hållbar ekonomi.
4.5 Synpunkter från Matosinhos kommun
(82)
Matosinhos kommun anser att skapandet av sysselsättning har stor effekt i området. Tack vare skapandet av kvalificerade arbetstillfällen med löner över det regionala genomsnittet kommer Matosinhos raffinaderi att bidra till en ökning av köpkraften för området och i regionen. Det kommer att förlänga den betydande effekten av bruttoförädlingsvärdet till följd av raffinaderiets verksamhet och verksamhet av hundratals kommersiella och industriella små och medelstora handels- och industriföretag, särskilt eftersom regionen har en arbetslöshet på cirka 13 procent (över det nationella genomsnittet). Kommunen anser att investeringsprojektet är avgörande för regionen, ur både ekonomisk och social synvinkel.
4.6 Synpunkter från Sines kommun
(83)
Sines kommun är övertygad om vikten av Sinesraffinaderiets nya produktionsenheter för utvecklingen av den lokala och regionala ekonomin. Detta kommer att positivt påverka regionens sociala utveckling, eftersom det skapas kvalificerade arbetstillfällen och fler och bättre små och medelstora företag.
4.7 Synpunkter från Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (nedan kallat CGTP)
(84)
CGTP anser att investeringsprojektet ger upphov till mycket positiva miljöeffekter och är viktigt för Portugals regionala utveckling:
i)
Därigenom kommer den nationella organiska kemiska industrin att kunna erbjudas ett större urval av produkter av högre kvalitet som också kommer att kunna exporteras. Därför kommer investeringsprojektet att positivt bidra till värderingen av tillverkningsindustrins specialiseringsprofil.
ii)
Det kommer att generera hundratals varaktiga arbetstillfällen och tusentals tillfälliga arbetstillfällen under byggnationsfasen, främst i regioner som har några av de högsta arbetslöshetstalen i Portugal.
iii)
Det kommer att utveckla den lokala ekonomin i fråga om bostäder, handel och hotell, bland annan ekonomisk verksamhet.
4.8 Synpunkter av Associação Portuguesa (nedan kallat AIP)
(85)
AIP visar att projektet kommer att effektivt bidra till ökat välstånd i landets norra delar och i Alentejoregionen.
(86)
Regionen Norte, med en arbetslöshet på 11,6 procent jämfört med det nationella genomsnittet på 9,8 procent (uppgifter från det tredje kvartalet 2009), är för närvarande den portugisiska regionen med högst arbetslöshet, och särskilt hög långtidsarbetslöshet (hälften av befolkningen har varit arbetssökande under minst ett år). Under nuvarande sociala kris är skapandet av 500 direkta arbetstillfällen och 200 varaktiga indirekta arbetstillfällen samt omkring 2 000 tillfälliga arbetstillfällen under byggnationen ett betydande bidrag för regionen.
(87)
Alentejoregionen är för närvarande en av de portugisiska regioner som har högst arbetslöshet - 10,2 procent jämfört med det nationella genomsnittet på 9,8 procent (uppgifter från det tredje kvartalet 2009) - och särskilt hög långtidsarbetslöshet (hälften av befolkningen har varit arbetslösa arbetssökande under ett år eller mer). I detta sammanhang kommer skapandet av 100 direkta arbetstillfällen och av 250 permanenta indirekta arbetstillfällen samt omkring 3 000 arbetstillfällen under uppbyggnadsfasen att utgöra ett viktigt bidrag för regionen.
4.9 Synpunkter från konkurrent 1
4.9.1 Synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(88)
Enligt konkurrent 1 kan investeringsprojektet betraktas som en ren ”utvidgning av en befintlig anläggning” i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna. Investeringsprojektet kan inte betraktas som någon nyinvestering, eftersom de anläggningstillgångar som ingår i investeringen skulle vara ”ekonomiskt delbara” i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna. Raffinaderierna i Sines respektive Matoshinos ligger långt från varandra. Investeringsprojektet utgör klart och tydligt en separat investering för vardera raffinaderiet. Raffinaderierna kan välja att ha vakuum- och viskositetsreduktionsenheter men inte någon enhet för hydrokrackning, eller vice versa. Investeringarna i de båda raffinaderierna är därför inte nödvändigtvis relaterade. I vilket fall som helst skulle raffinaderierna kunna fungera på egen hand utan att behöva integrera verksamheten med varandra. Dessutom skulle raffinaderiet i Matosinhos kunna sälja sin produktion av vakuumgasolja på de internationella marknaderna, och enheten för hydrokrackning i Sines skulle kunna förses med importerad vakuumgasolja.
(89)
Portugal framhöll endast skapandet av direkta och indirekta arbetstillfällen som investeringsprojektets bidrag till den regionala utvecklingen. Det är därför omöjligt att visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi och att den är inriktad på ekonomisk sammanhållning (28). Det är svårt att godta att ett anslag på över en miljon euro per direkt arbetstillfälle som skapas skulle kunna betraktas som ett betydande bidrag till den regionala utvecklingen. I detta sammanhang jämförs förhållandet mellan stödbelopp till direkta arbetstillfällen inom ramen för investeringsprojektet med kommissionens tidigare beslut (presenterade i en tabell över detta förhållande i kommissionens tidigare beslut). Vidare anser konkurrent 1 att investeringsprojektet inte har någon koppling till något förment marknadsmisslyckande.
(90)
Vad gäller det formella kravet på stimulanseffekt, erhöll Petrogal aldrig någon avsiktsförklaring från Portugals regering innan arbetena inleddes. Därför drar konkurrent 1 slutsatsen att stödet inte är förenligt med punkt 38 i riktlinjerna.
(91)
Utifrån en rent ekonomisk bedömning anser konkurrent 1 att stödet varken uppfyller kriterierna om nödvändighet eller ger någon stimulanseffekt. Investeringsprojektet är en produktiv investering som ekonomiskt drivs av obalansen mellan utbud och efterfrågan och möjligheten att få tillgång till tyngre och billigare råolja. Det är en investering som svar på den naturliga utvecklingen av efterfrågan på dieselbränsle. Alla andra aktörer i Europa gör liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd. Därför tyder fakta på att investeringsprojektet ändå skulle ha genomförts, vilket inte är förenligt med punkt 22 i kommissionens meddelande av den 24 juni 2009 (29) (”meddelandet om ingående bedömning”).
(92)
Konkurrent 1 anser att följande produkter berörs:
-
Dieselbränsle (som är en slutprodukt).
-
Nafta (som är en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna), varför petrokemiska produkter som härrör från nafta också måste betraktas som berörda produkter.
-
Restprodukter från hydrokrackning (i fall där enheten för hydrokrackning inte klarar av materialåtervinning).
- Diesel
(93)
Enligt konkurrent 1 är Petrogal ensam marknadsaktör med raffineringskapacitet för råolja i Portugal. Petrogal levererar till sina konkurrenter på denna marknad. Petrogal kontrollerar de största import- och lagringsanläggningarna för bensin och dieselbränsle. Petrogal har det mest utbredda bensinstationsnätet i Portugal. Petrogal har en dominerande ställning, eller har åtminstone ett betydande marknadsinflytande i fråga om ett stort antal petroleumprodukter marknader i Portugal. Konkurrent 1 anser att bedömningen av den relevanta marknaden inte enbart bör inriktas på ledet efter raffinaderiledet, utan också bör avse konkurrensläget på dieselmarknaden inom och utanför detaljistmarknaden.
- Nafta
(94)
I fråga om nafta anser konkurrent 1 också att den produktmarknad som är relevant för bedömning inte bör begränsas till försäljning inom ledet efter raffinaderiledet utan också bör inriktas på verksamheten i efterföljande led.
(95)
Vad gäller den relevanta geografiska marknaden, är förhållandet mellan den totala importen och exporten av dieselbränsle jämfört med den totala försäljningen av dieselbränsle i Portugal för lågt för att motivera valet av den regionala marknaden som den berörda marknaden. Konkurrent 1 anser att den portugisiska marknaden är den relevanta geografiska marknaden.
(96)
Konkurrent 1 anser att ENI:s verksamhet på de påverkade produktmarknaderna bör beaktas, eftersom det i de fall där ett företag kan utöva ett avgörande inflytande över ett annat företags försäljningspolitik är nödvändigt att beakta bådas kombinerade marknadsandel på de relevanta marknaderna.
(97)
Konkurrent 1 drar slutsatsen att tröskelvärdet 25 procent av marknaden för dieselbränsle som fastställs i punkt 68 i riktlinjerna väsentligt har överskridits. Därför är det stöd som beviljats genom investeringsprojektet utformat för att subventionera den dominerande marknadsaktören, varigenom denne aktör har möjlighet att upprätthålla och öka sitt marknadsinflytande. Konkurrensen kommer att påverkas avsevärt och stödet kommer att innebära en betydande snedvridning av de relevanta marknaderna.
(98)
Sammanfattningsvis anser konkurrent 1 att stödet utgör ett driftsstöd som stärker en dominerande operatörs ställning på de relevanta marknaderna. Stödet leder inte till någon stimulanseffekt. Under alla omständigheter överväger de negativa effekterna av stödet de eventuella positiva effekter som det kan ha.
4.9.2 Synpunkter genom skrivelser av den 15 september och den 10 november 2010 (som svar på kommissionens frågor av den 5 augusti och den 13 oktober 2010)
(99)
Liknande investeringsprojekt har genomförts vid fyra raffinaderier (La Rabida, Castellón, Cartagena och Bilbao), just i syftet att öka tillgångarnas lönsamhet genom installation av nya konverteringsenheter som maximerar avkastningen av medeltunga destillat, minskar produktionen av eldningsolja och processar tyngre råolja. Konkurrent 1 hänvisar också till liknande investeringsprojekt i Italien (raffinaderierna i Sannazzaro och Taranto som ägs av ENI), i Tyskland (Bayernoil), Litauen (Mazeikiu Nafta) och i Vitryssland (Slavneft).
(100)
När det gäller ett möjligt riktmärke för avkastningen av sådana investeringar inom sektorn, hävdar konkurrent 1 att den inte känner till något sådant riktmärke: investeringsprojektens lönsamhet beror vanligtvis på kapitalkostnaden för varje företag och andra aspekter. Konkurrent 1 anser att den ungefärliga avkastningsnivån inom raffineringssektorn bör vara minst 10 procent under den period som investeringsprojektet enligt beslut ska pågå.
(101)
Konkurrent 1 hänvisar i allmänna ordalag till förekomsten av importhinder på den relevanta geografiska marknaden. Denne konkurrent anser att det största problemet i Portugal är Petrogals dominerande ställning på marknaden, där företaget kontrollerar 100 procent av den portugisiska raffineringskapaciteten och därmed också de flesta större import- och exportterminaler. Vidare hävdar konkurrent 1 att Petrogal har en dominerande ställning i fråga om produkternas lagringskapacitet, som enligt vissa oberoende källor (30) motsvarar 90 procent av marknaden. Detta gör att Petrogal kan ha en detaljhandelsandel som uppgår till omkring 45 procent och en försäljningsandel utanför detaljistledet som motsvarar 80 procent av den portugisiska marknaden.
(102)
Vad gäller kommissionens fråga om en eventuell vägran att låta andra utnyttja Petrogals lagringskapacitet, kunde konkurrent 1 inte ge exempel på någon sådan situation.
(103)
Konkurrent 1 anser att lagringskapaciteten i Portugal begränsas och att lagringskostnaderna för liknande anläggningar eller verksamhet är (ungefär 25 procent) högre i Portugal än i andra länder, som t.ex. Spanien och Italien.
(104)
Konkurrent 1 anser att det inte föreligger några betydande prisskillnader i fråga om importerad diesel och priset på diesel som förvärvats från Petrogal, eftersom priserna är indexerade efter internationella priser plus logistikkostnader.
4.10 Synpunkter från konkurrent 2
4.10.1 Synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande
(105)
Konkurrent 2 anser att investeringsprojektet kommer att öka Petrogals kapacitet för dieselproduktion med ungefär 2,5 miljoner ton och därigenom omvandla Portugal från en mindre importör till en betydande exportör av diesel.
(106)
Konkurrent 2 ifrågasätter stödets nödvändighet, eftersom Petrogal tillhör ett större företag som ägs och kontrolleras av ENI. Petrogal är ett lönsamt företag, som har gjort betydande investeringar, i såväl föregående (raffinering i Brasilien och Angola) som efterföljande led (insatser för att utvidga sitt distributionsnät i Spanien). Företaget har, i egenskap av ägare till landets enda två raffinaderier en privilegierad ställning i Portugal.
(107)
Petrogal är vertikalt integrerat och det största företag som marknadsför petroleumprodukter i Portugal och den tredje största konkurrenten på Iberiska halvön.
(108)
Konkurrent 2 anser att det statliga stödet inte uppfyller de formella kraven på stimulanseffekt av stöd, såsom de fastställs i punkt 38 i riktlinjerna. Investeringsprojektet är en helt igenom lönsam satsning som överensstämmer med Petrogal strategiska mål på medellång och lång sikt, och skulle således komma att genomföras i vilket fall som helst.
(109)
Enligt konkurrent 2 kommer investeringsprojektet att bidra till att den ökande inhemska efterfrågan på diesel tillgodoses, samtidigt som Petrogal därigenom kommer att bli nettoexportör till andra marknader (t.ex. Frankrike och Spanien) och Petrogals raffineringsmarginal ökas.
(110)
Konkurrent 2 anser inte att stödets nödvändighet måste bedömas på grundval av bestämmelserna i avsnitt 2.3 i meddelandet om en ingående bedömning.
(111)
Konkurrent 2 hänvisar till den rapport från PFC Energy som omnämns i fotnot 31, enligt vilken Petrogals investeringsprojekt var en realitet redan 2006. Investeringsprojektet kunde endast genomföras i regionerna Matosinhos och Sines (inte därför att dessa är stödområden, utan därför att raffinaderier är lokaliserade dit).
(112)
Slutligen anser konkurrent 2 att det, per definition, inte kan finnas någon annan plats där man kan investera i en omstrukturering av de befintliga raffinaderierna.
(113)
Konkurrent 2 har endast lämnat in synpunkter med avseende på dieselbränsle.
- Ledet efter raffinaderiledet
(114)
Konkurrent 2 förklarar att fastän det inte finns några rättsliga hinder för import, är denna kraftigt villkorad (om än inte begränsad) av en rad fysiska faktorer (frånvaro av platser för lagring av importgods, deras belägenhet och därmed sammanhängande äganderättsfrågor samt begränsningarna i de sekundära logistiska nätverken) och marknadsstrukturella faktorer (förmåga att bestämma priserna i ledet efter raffinaderiledet).
- Handel utanför detaljistledet
(115)
Övriga aktörer på den portugisiska marknaden importerar 90 procent av all importerad diesel, men har stora svårigheter, vilket framgår av den portugisiska konkurrensmyndighetens rapport Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal (31) (nedan kallad myndighetens rapport). Konkurrent 2 anser att alla dessa faktorer gör den portugisiska marknaden mer sluten än jämförbara marknader i andra länder.
(116)
Konkurrent 2 anser att bedömningen av den relevanta marknaden inte bör begränsas till ledet efter raffinaderiledet, utan att den också bör omfatta distributions- och försäljningskanaler (handel utanför och inom detaljistledet). Investeringsprojektet kommer att öka produktionen med 2,5 miljoner ton om året och omvandla Portugal till ett land med ett årligt överskott på 1,6 miljoner ton diesel plus 0,5 miljoner ton biodiesel om året från raffinaderiet i Sines.
- Försäljning utanför och inom detaljistledet
(117)
Enligt myndighetens rapport betraktas denna försäljningsnivå som en andra nivå inom strukturen för dieseldistribution. Dieselpriset kommer att vara beroende av inköpspriset vid raffinaderiet eller på import, plus transport- och lagringskostnaderna samt på försäljningsmarginalen.
(118)
Konkurrent 2 anser att Petrogal konkurrerar också på distributionsnivå och med en tydlig konkurrensfördel: allt stöd som beviljats för att sänka Petrogals kostnader i samband med tillverkningen av dieselolja skulle stärka företagets nuvarande dominerande ställning på den portugisiska marknaden (51 procent på marknaden utanför detaljistmarknaden och 37 procent på detaljistmarknaden).
(119)
Konkurrent 2 anser att den relevanta geografiska marknaden som mest bör omfatta den iberiska marknaden. Den relevanta geografiska marknaden skulle endast kunna vara EES-nivån om dieselimporten faktiskt konkurrerade med diesel raffinerad i Portugal (och under förutsättning att det inte finns några rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde på marknaden).
(120)
Investeringsstödet skulle påverka Petrogals konkurrenter på den iberiska marknaden, eftersom raffinaderier belägna i Spanien har gjort liknande investeringar (med mycket liknande strategiska mål) utan stöd.
(121)
Om försäljningen inom och utanför detaljistledet anses vara en del av den relevanta produktmarknaden, ligger Petrogals andel av de nationella och lokala marknaderna långt över den tröskel på 25 procent som anges i punkt 68 i riktlinjerna, och stöd får då inte beviljas.
(122)
Konkurrent 2 anser att marknaderna för bensin och diesel utanför detaljistledet, på leveranssidan, är starkt koncentrerade (de fyra översta marknadsaktörerna kontrollerar över 95 procent av marknaden), vilket den portugisiska konkurrensmyndigheten visar i sin rapport.
(123)
Petrogals andel av dieselmarknaden utanför detaljistledet beräknat i volym uppskattas till mellan 35 och 45 procent. Konkurrent 2 anser att investeringsprojektet kommer att leda till en ökad produktionskapacitet på 2,5 miljoner ton, och om Petrogals övriga åtaganden vägs in tillsammans med detta projekt kommer Petrogal att få en ställning genom vilken företaget inte bara kan tillgodose efterfrågan på den portugisiska dieselmarknaden utan också exportera nära 2 miljoner ton diesel till grannländerna (Spanien och Frankrike).
4.10.2 Synpunkter som inkommit genom en skrivelse av den 10 september 2010, som svar på kommissionens begäran om upplysningar av den 4 augusti 2010
(124)
Konkurrent 2 anger att det inte finns något fastslaget riktmärke för avkastning på sektorsnivå, eftersom företag har egna målnivåer och dessa nivåer kan vara olika beroende på egenskaperna i varje investeringsprojekt. Konkurrent 2 tillhandahåller en lista med fem raffinaderier som genomfört liknande investeringsprojekt på drygt 6 miljarder euro, utan statligt stöd.
(125)
Konkurrent 2 påpekar att lagringskapaciteten och hamnanläggningarna är begränsade tillgångar. Därför äger transporter till Portugal rum i mindre kvantiteter, som leder till högre distributionskostnader som påverkar försäljningmarginalerna inom och utanför detaljistledet.
(126)
I fråga om lagringsanläggningar, visar konkurrent 2 att ägaren (t.ex. Petrogal) normalt använder anläggningarna för sina egna ändamål. Vad gäller lagringsanläggningar som ägs av tredje part, finns ett visst lagringsutrymme att tillgå tack vare befintliga långsiktiga avtal som redan undertecknats med andra aktörer.
(127)
Konkurrent 2 anser att Petrogal på grund av sin dominerande ställning har en beräknad lagringsfördel på omkring 3-5 US-dollar/ton i försäljningspris jämfört med sina konkurrenter.
5. SYNPUNKTER FRÅN PORTUGAL
5.1 Synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(128)
Portugal vill korrigera att mötet mellan de portugisiska myndigheterna och kommissionen ägde rum den 11 mars 2009. Portugal vill specificera att investeringsprojektet inte utgör någon ersättning eller uppgradering; projektet är i stället en omvandling som innebär en effektiv förändring av raffineringsprocessen i syfte att bättre kunna möta den ökade efterfrågan på diesel. Portugal tillägger att EIB kommer att tillhandahålla medel och att stödet, i form av en skattelättnad, kommer att beviljas från och med 2011. Portugal anser också att bedömningen av investeringsprojektet som ett stöd för särskilda ändamål inte får leda till en åtstramning av bedömningsreglerna. Det investeringsavtal och det stödavtal som slutits mellan Portugal och mottagaren är beroende av ett positivt beslut från kommissionens sida. Eftersom investerings- och stödavtalen redan hade överlämnats till kommissionen under anmälningsfasen, föreslår Portugal att en administrativ skrivelse bifogas och som visar att dessa avtal har trätt i kraft. Investeringsprojektet och stödavtalet omnämns på sidan 8 i beslutet att inleda förfarandet som återfinns i bilagan till denna skrivelse.
5.1.1 Synpunkter på investeringsprojektet
(129)
Portugal anser att investeringsprojektet utgör en nyinvestering som består av en utbyggnad av en befintlig anläggning eller grundläggande förändring av produktionsprocessen.
(130)
Enligt Portugal möjliggör den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya hydrokrackningsenheten produktion av större kvantiteter diesel och därmed också en anpassning av produktionen till marknadens behov. En sådan anpassning är inte möjligt under den befintliga utformningen av raffineringssystemet, vilken erbjuder mycket små möjligheter att ställa om produktionen från bensin till diesel.
(131)
Den nya vakuumdestillerings- och viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos, den nya hydrokrackningsenheten i Sines och de ursprungliga befintliga raffineringsenheterna kommer att fungera samtidigt. Portugal anser därför att investeringsprojektet är en förlängning av produktionssystemet med en genomgripande ändring av produktionsprocessen.
(132)
De portugisiska myndigheterna förklarar att den nya utformningen av processen kommer att stärka de operativa och funktionella kompletterande banden mellan de två raffinaderierna: vakuumgasolja […] kommer att transporteras från Matosinhos till Sines, tung nafta […] kommer att transporteras från Sines till Matosinhos. Investeringsprojektet äger rum i ett integrerat raffineringssystem: raffinaderierna i Sines och Matosinhos kan inte separeras, särskilt inte i fråga om optimeringen av dieselproduktion. Det enda kriterium som inte uppfylls är det geografiska (”omedelbar geografisk närhet”). En uppdelning av investeringsprojektet i två delar vore alltså artificiell, eftersom det är tekniskt, funktionellt och strategiskt odelbart (32).
5.1.2 Synpunkter på definitionen av marknaden och de relevanta produkterna
(133)
Portugal anser de relevanta produkterna vara diesel och tung nafta, där dieseln är en ekonomisk drivkraft för investeringar och tung nafta är en tekniskt oundviklig biprodukt av produktionen i Sines.
(134)
Vad gäller tung nafta som producerats vid ombyggda raffinaderier, kommer den att användas i det egna landet, i Petrogals aromatproduktion i Matosinhos, och den kommer att ersätta den som nu importeras (92 procent kommer från länder utanför EU). Investeringsprojektet kommer endast att öka produktionen av tung nafta i Sines (omkring [200 000-250 000] ton årligen) (33). Den ökade produktionen av tung nafta i Sines kommer att ersätta de volymer som för närvarande importeras till Matosinhos och kommer inte att säljas till tredje part.
(135)
Portugal har förklarat att inga investeringar i raffinaderiet i Matosinhos avser de särskilda enheter som bearbetar tung nafta i reformat, en mellanprodukt för produktionen av aromater (dvs. naftaderivat) och senare processreformat i Petrogals Matosinhosbaserade aromatanläggning i naftaderivat (som säljs på marknaden till marknadspriser till andragenerationens petrokemiska industri). Det pris på reformat som den aromatiska anläggningen får betala kommer att förbli oförändrat, eftersom det är indexerat till [10-20] procent av andelen importerad nafta och [80-90] procent av motsvarande andel exporterad bensin.
(136)
Portugal anser att dess relevanta nationella marknad bör vara öppen och konkurrenskraftig utan handelshinder. Dieselpriserna grundar sig på priset på råolja plus raffineringskostnader. Raffinaderierna tvingas konkurrera med importerad diesel. Portugal anser att den relevanta geografiska marknaden är nordvästra Europa.
(137)
Enligt kommissionens tidigare beslut är nafta en internationellt upphandlad produkt och den relevanta produktmarknaden åtminstone Västeuropa.
(138)
På koncernnivå ligger marknadsandelen under 25 procent på regional nivå (här inbegrips inte ENI-siffror, eftersom företaget inte har raffinering eller återförsäljningsverksamhet på den iberiska marknaden och Herfindahl-Hirschman-indexet (HHI) visar en låg koncentrationsnivå i Europa).
5.1.3 Synpunkter beträffande projektet inom ramen för en europeisk, nationell och regional strategi
(139)
Portugal understryker att investeringsprojektet ligger i linje med de strategiska mål som uppställts på nationell eller europeisk nivå. En maximering av dieselproduktionen - som uppskattas till [1-3] miljoner ton om året, från 2011 - kommer att möjliggöra ett högre utnyttjande av beredningskapaciteten inom det nationella raffineringssystemet. Därigenom kommer utbud och efterfrågan att behöva bättre matchas för att uppväga det allvarliga dieselunderskottet och minska bensinproduktionen.
(140)
Enligt uppgift från Portugal kommer investeringsprojektet att minska beroendet av dieselimport från Ryssland, vilket är ett mål som antagits av kommissionen (i Andra strategiska energiöversynen - en handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet (34)) och medlemsstaterna.
(141)
Efterfrågan på diesel har ökat och kommer att öka mellan år 2000 och 2025, men raffinaderierna kan i sin nuvarande form endast anpassas marginellt till efterfrågeutvecklingen utan större investeringar i ombyggnader. Petrogals investering är inriktad på den ökade efterfrågan och skulle minska importberoendet och därmed förbundna försörjningsrisker.
(142)
Investeringsprojektet kommer att bidra till en minskning av utsläppen i atmosfären och en optimering av anläggningarnas energieffektivitet. De energibesparingsåtgärder som planeras leder till en minskning av raffinaderiernas nuvarande energiförbrukning med […] procent.
(143)
När produktionen inleds vid de ombyggda raffinaderierna, kommer samma produkter att behandlas, men med en betydligt högre omvandlingskapacitet, med lägre energiförbrukning och minskade utsläpp som följd.
(144)
Enligt Portugal får konsekvenserna för luftföroreningen stor betydelse, eftersom investeringsprojektet kommer att minska raffinaderiernas fasta utsläpp och därmed bidra till att de regionala och nationella mål för luftkvaliteten uppnås.
(145)
På regional nivå beaktas vikten av investeringsprojektet, eftersom det också inbegriper införandet av naturgas i raffinaderiernas bränsleportfölj och genom att nuvarande ångproduktionsanläggning ersätts med en kraftvärmepanna.
(146)
På nationell nivå kan miljöfördelarna bedömas genom att mäta hur de bidrar till att målen i det nationella programmet för att minska utsläppen av svaveldioxid- och kväveoxidföroreningar uppfylls (35).
(147)
Investeringsprojektet kommer att förbättra dieselkvaliteten, och följaktligen minska förorenande utsläpp från trafiken. Investeringsprojektet kommer också att ha en positiv inverkan på biologiska faktorer (flora och fauna) och för landskapsbilden.
5.1.4 Synpunkter beträffande bidraget till regional utveckling
(148)
Portugal understryker investeringsprojektets viktiga bidrag till den regionala utvecklingen, eftersom det förläggs till två mindre gynnade regioner som båda lider av hög arbetslöshet. Båda regionerna är stödberättigade områden enligt artikel 107.3 a i fördraget, med ett standardtak för regionalstöd till stora företag på 40 procent (för Sines som ligger i Alentejoregionen) och 30 procent (för Matosinhos som ligger i regionen Norte), enligt den portugisiska regionalstödskartan. Båda regionerna omfattas av konvergensmålet (enligt definitionen i EU:s regionalpolitik), dvs. att de är regioner med en BNP per capita under 75 procent av det europeiska genomsnittet.
(149)
Portugal anser att raffinaderierna i Sines och Matosinhos är stöttepelare i de regionala ekonomierna. Portugal räknar med att investeringsprojektet kommer att ge mycket positiva effekter på sysselsättningen och, mer allmänt, den ekonomiska strukturen i regionerna Norte och Alentejo.
i) Sines
(150)
Raffinaderiet i Sines ligger i Alentejo, en region med ett BNP som ligger 6 procent under det nationella genomsnittet. Regionen kännetecknas av få företag per capita och brist på avancerade tjänster för utvecklingsstöd och innovation. Under tredje kvartalet 2009 var arbetslösheten 10,2 procent, vilket är 0,4 procent över det nationella genomsnittet, och har sedan dess ökat till 11,6 procent under tredje kvartalet 2010 (0,7 procent högre än det nationella genomsnittet).
ii) Matosinhos
(151)
Raffinaderiet i Matosinhos ligger i området Oporto i regionen Norte. Regionen Norte är för närvarande den fattigaste Nuts II-regionen (nomenklaturen för statistiska territoriella enheter) i Portugal, med en BNP per capita omkring 20 procent under det nationella genomsnittet 2008. Regionen har en ekonomisk tillväxttakt under EU:s genomsnitt och det portugisiska genomsnittet samt lider av låga nivåer på kvalificerad arbetskraft. Arbetslösheten ökade från 11,6 procent tredje kvartalet 2009 till 13,2 procent under samma kvartal 2010, vilket är betydligt högre än det nationella genomsnittet (9,8 procent 2009 respektive 10,9 procent 2010).
5.1.5 Sysselsättning och utbildning
(152)
Enligt Portugal kommer investeringsprojektet inledningsvis att skapa uppskattningsvis 150 nya arbetstillfällen som är direkt kopplade till behandlingsenheterna vid de två raffinaderierna.
(153)
Förhållandet mellan investeringskostnaderna och antalet direkta arbetstillfällen som skapas visar att raffineringssektorn är mycket kapitalintensiv. Dessutom kräver sektorn särskild och kvalificerad utbildning.
(154)
Investeringsprojektet har en betydande potential att skapa indirekta arbetstillfällen, eftersom de nya enheterna kommer att öka raffinaderiernas tekniska komplexitet och kräva mer underhåll. Till följd av raffinaderiernas underleverantörspolitik finns det en ökande efterfrågan på tjänster som tillhandahålls av specialiserade arbetstagare. Portugal anser att ”omstruktureringen av raffineringsenheterna kommer att ha ett påtagligt inflytande på den nationella industriella strukturen, särskilt inom verkstadsindustrin, el- och byggbranschen. Prognoserna visar att under den intensivaste byggperioden kommer omkring 3 000 personer att arbeta med ombyggnationen av de båda raffinaderierna” och ”att omkring 450 indirekta varaktiga arbetstillfällen kommer att skapas”. Dessa tjänster kräver kvalificerad personal, som normalt har inkomster som ligger över genomsnittet på arbetsmarknaden, med en förväntad betydande social och ekonomisk effekt på den omgivande gemenskapen, särskilt i Sinesområdet.
(155)
Enligt Portugal skapas tre indirekta arbetstillfällen per varje direkt arbetstillfälle vid investeringsprojektet. På frågan huruvida detta påstående och de tillämpade metoderna kan motiveras svarade Portugal att detta förhållande bör jämföras med dem som råder inom andra investeringsprojekt inom samma sektor. Med hänvisning till två andra statliga stödåtgärder som har godkänts av kommissionen (kommissionens beslut N 898/06 och N 899/06 för Repsol Polimeros och Artensas petrokemiska projekt) (36) anser Portugal att det förhållande mellan direkta och indirekta arbetstillfällen som beräknats för projektet är realistiskt och att detta är en försiktigare uppskattning än förhållandet för Repsol Polimeros (15 indirekta arbetstillfällen för varje direkt arbetstillfälle), även om båda projekten delvis bygger på gammal industristruktur. Portugal noterar också att de belopp som avser investeringsprojektet ligger nära dem inom Artensaprojektet, som är ett grundläggande projekt (greenfield). Portugal tar även hänsyn till det riktmärke som HSB Solomon Associates LLC fastslagit för oljeindustrin: PEI (personaleffektivitetsindex). Denna indikator visar antalet arbetade timmar per destillationsekvivalent, m.a.o. antalet arbetstillfällen som skapats per bearbetat fat råolja. I den senast tillgängliga rapporten (2008 års uppgifter) presenterade stödmottagaren ett övergripande index på [50-70], vilket kan jämföras med ett genomsnittligt värde på 113,7 för undersökningen och det genomsnittliga värdet 206,8 för Syd- och Centraleuropa. Detta återspeglar antalet arbetstagare internt i raffinaderiet, […], och förekomsten av en grupp av stödverksamhet som bygger på externa tjänster som tillhandahålls kontinuerligt. Portugal anser att köpet av externa tjänster garanterar skapandet av indirekta arbetstillfällen och motiverar att faktorn mellan indirekta och direkta arbetstillfällen kan förväntas bli högre än i fråga om Artensa. Jämfört med det beslut av kommissionen som beskrivs i detta skäl konstaterar Portugal därför att denna strategi har drivits till sin spets i Repsol Polimeros projekt (ett minimalt utnyttjande av interna resurser i kombination med ett maximalt utnyttjande av de externa resurserna). Fallet Artensa visar på motsatsen, nämligen en balanserad användning av interna och externa resurser. Portugal anser att den föreslagna faktorn 3:1 överensstämmer med faktorn inom raffinaderiindustrin och korrekt speglar nivån i fråga om externaliseringen av Petrogals verksamhet (exempelvis på underhållsområdet).
(156)
I en senare ansökan understryker Portugal denna ståndpunkt genom att citera ett nyare dokument (37) som släppts av kommissionen, som enligt Portugal visar på en faktor som ligger mellan 4:1 och 6:1: ”även om denna sektor direkt endast sysselsätter 100 000 personer inom EU, kan det hävdas att så många som 400 000 till 600 000 arbetstillfällen är direkt beroende av EU:s raffineringsindustri”. I fotnot 41 i samma dokument nämns ”ytterligare 600 000 arbetstillfällen inom logistik och saluföring”, vilket skulle göra att t.o.m. en faktor 12:1 uppnåddes.
(157)
Under den formella granskningsfasen överlämnade Portugal ännu ett dokument (en kostnads-nyttoanalys) till kommissionen, som innehåller en beräkning av antalet räddade arbetstillfällen, eftersom det stod klart att Portugal i ett kontrafaktiskt scenario utan investering skulle ha genomfört vissa omstruktureringsåtgärder, även arbetskraftsnedskärningar. Om investeringsprojektet inte genomfördes, skulle det ha resulterat i en ”total förlust av 1 240 arbetstillfällen - 150 direkta arbetstillfällen + 450 indirekta arbetstillfällen (som ett direkt resultat av projektets nedläggning) utöver den uppskattade förlusten av 160 direkta + 480 indirekta arbetstillfällen på grund av de kostnadsminskningsåtgärder som skulle genomföras för att klara av raffinaderiernas sänkta raffineringsmarginaler i deras nuvarande form.”
(158)
Portugal understryker att det inom investeringsprojektet huvudsakligen kommer att anställas kvalificerade arbetstagare med en lön som ligger […] över den genomsnittliga lönen på den relevanta lokala arbetsmarknaden. Den socioekonomiska effekten därav på det omgivande samhället kommer att bidra till utvecklingen av andra företag och verksamheter. Investeringsprojektet kommer därför att gynna inrättandet och förnyelsen av infrastrukturen och andra anläggningar i regionerna Oporto och Sines, skapandet av nödvändiga villkor för dessa regioner att gå vidare mot en ny fas i fråga om livskvalitet och konkurrenskraft.
(159)
I sitt svar betonar Portugal också att ”under byggnationsfasen kommer projektet att ha stor betydelse för den nationella industristrukturen i och med att det gynnar bildandet och utvecklingen av lokala företag. När verksamheten väl är i full gång, kommer projektet att främja utvecklingen av nya företag som utför underhållsarbete, vilket gör att projektet också kommer att bidra till en fortsatt konsolidering av den regionala dynamiken”. Därför kommer Petrogal ”genom detta initiativ att bidra till en ökad balans i konkurrenskraften mellan mindre utvecklade regioner och det nationella genomsnittet. Slutligen kommer projektet att få en positiv effekt på näringslivet i regionen Alentejo och på dess exponering mot utländska marknader”.
(160)
Genom att öka flödet av råvaror och tillverkade produkter mellan de två raffinaderierna, väntas investeringsprojektet vidare ge en mycket positiv effekt på hamninfrastrukturen i Sines och Leixões (38), eftersom deras verksamhet och kapacitetsutnyttjande då kraftigt ökar och därmed också leder till ett starkare rörelseresultat.
(161)
Slutligen anser Portugal, att Petrogal i sina prognoser visat att projektet kommer att ha en nyttjandeperiod av minst 30 år, vilket visar företagets långsiktiga åtagande i fråga om regionala, nationella och europeiska mål.
(162)
Investeringsprojektet kommer också att bidra till att öka det regionala humankapitalets potential. För att utbilda den personal som arbetar med investeringsprojektet, oavsett om det gäller nyanställda eller nuvarande personal, kommer strukturer för yrkeskvalifikationer och fortbildning att inrättas i samarbete med tekniska högskolan Alentejo Litoral (39) vid näringslivscentret inom Sines industri- och logistikområde (40) (Zils).
(163)
Vad gäller kopplingar till FoU-projekt och samarbete med universitetsvärlden, uppger Portugal att de två raffinaderierna är exempel på regionala utvecklingscentra för forskning och utbildning. Enligt Portugal väntas investeringsprojektet få positiva effekter och ha potential att leda till nya avtal mellan Petrogal och utbildningcentra på det vetenskapliga och tekniska området.
(164)
Portugals synpunkter på relationen mellan investeringen och antalet skapade arbetstillfällen är helt rimlig, särskilt med tanke på att raffineringssektorn är mycket kapitalintensivt och kräver mycket kvalificerad arbetskraft och omfattande investeringar i fortbildning av kvalificerad arbetskraft. När det gällde Repsol Polimeros Artensas petrokemiska projekt, som liknar ifrågavarande projekt, godkände kommissionen en hög stödnivå per skapat arbetstillfälle (41).
(165)
Efter kommissionens begäran att utarbeta en kostnads-nyttoanalys samt en projektbedömning som är jämförbar med den som krävs för större projekt som samfinansieras genom strukturfonderna (42), lade Portugal fram ett dokument som huvudsakligen syftar till att kvantifiera de sociala och ekonomiska fördelarna med investeringsprojektet. I dokumentet framhålls några ekonomiska effekter av de positiva bidrag som investeringen leder till, såsom skatteintäkter från projektet, direkt sysselsättning (skatteintäkter), indirekt sysselsättning (skatteintäkter), nya arbetstillfällen som ger ett minskat behov av utbetalt arbetslöshetsunderstöd, konsumtionsskatt (mervärdesskatt), minskningar av koldioxidutsläppen inom transport- och industrisektorerna, utebliven statlig upplåning utomlands som gör att räntekostnader undviks, frakt och liggetid (skatteintäkter), ytterligare inkomster för hamnen i Leixões, samt stöd till lokalsamhällets utveckling.
(166)
De lokala fördelarna med investeringsprojektet består i konsumtionsskatt (mervärdesskatt), ytterligare inkomster för hamnen i Leixões, samt stöd till lokalsamhällets utveckling (vilket totalt uppgår till 49 miljoner euro i nettonuvärde), medan återstående förmåner ska betraktas som ett nationellt värde (som totalt uppgår till 454 miljoner euro i nettonuvärde) som gynnar hela nationens ekonomi och därför endast delvis kommer de berörda regionerna till godo. Enligt antagandet att detta nationella värde är proportionellt fördelat över de portugisiska regionerna utifrån deras respektive ekonomiska tyngd (regionerna Norte och Alentejo motsvarade 34,8 procent av Portugals BNP under 2007), är de totala regionala fördelarna (som uppgår till 195 miljoner euro i nettonuvärde) mycket högre än kostnaden för det stöd som beviljas investeringsprojektet (vilket uppgår till 121 miljoner euro i nettonuvärde).
5.1.6 Synpunkter på stödets nödvändighet
(167)
Portugal underströk att stödet verkligen och på ett avgörande sätt bidragit till Petrogals beslut att investera, eftersom det var nödvändigt för företaget att säkerställa sin lönsamhet. Den 5 mars 2008 godkände Galps styrelse investeringsprojektet, efter att ha mottagit skrivelsen om stödberättigande från de nationella myndigheterna, utfärdad den 23 januari 2007. Det första åtagandet att beställa utrustning gjordes den 14 mars 2008, dvs. efter undertecknandet av avtalen med portugisiska staten den 10 mars 2008.
(168)
Utan stödet skulle investeringsprojektet inte ha genomförts, eftersom lönsamheten inte hade kunnat garanteras.
(169)
Under 2001 beslöt Galps styrelse att inte gå vidare med tidigare planer på modernisering av raffinaderiet i Matosinhos, eftersom avkastningen på det kapital som satsats i projektet understeg Galp Energias vägda genomsnittliga kapitalkostnad för dess raffineringsverksamhet.
(170)
Under 2005 omprövade Galps styrelse det strategiska tillfället att genomföra ett projekt inriktat på omställning av de två raffinaderierna. Efter att internt ha undersökt alternativa investeringsprojekt kunde omställningsprojektet för Sines och Matosinhos läggas fram för styrelsen för godkännande i mars 2008. Den interna avkastning som är förbunden med den nya investeringen på […] miljoner euro har beräknats till [8-10] procent utan stimulansåtgärder, närmare bestämt […] procentenheter över Galp Energias vägda genomsnittliga kapitalkostnad för raffineringsverksamhet (som ligger på [7-9] procent).
(171)
Beslutet i Galps styrelse i mars 2008 grundade sig på följande analys av den interna avkastningens betydelse för investeringsprojektet.
Tabell 3
Med stödet
Nettonuvärde
[100-150] miljoner euro
Avkastningsgrad
[9-11] procent
Utan stödet
Nettonuvärde
[1-50] miljoner euro
Avkastningsgrad
[8-10] procent
Källa: GALP.
(172)
Enligt överläggningarna i Galp Energias styrelse den 10 januari 2008 låg företagets vägda genomsnittliga kapitalkostnad och interna tröskelvärde för avkastningen (en riskpremie som läggs till kostnaden för kapital (43)) för leverans, raffinering och logistik på [7-9 procent] respektive [10-12] procent.
(173)
Portugal angav att både den vägda genomsnittliga kapitalkostnad och det interna tröskelvärde för avkastningen som fastställs av Galp Energia överensstämde med praxis inom raffineringssektorn och att tillämpningen av dessa ekonomiska kriterier är allmänt accepterat av alla stora företag inom sektorn. Till stöd för dessa påståenden försåg Portugal kommissionen med en tabell som utarbetats av Citigroup, Bloomberg och Broker Research under 2010, i vilken en jämförelse av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden görs mellan betydande företag som är verksamma inom sektorn.
(174)
Portugal vidhåller att investeringsbeslutet var och är förenligt med den praxis och de normala krav på lönsamhet som stödmottagaren måste uppfylla i alla sina projekt. För att bedöma lönsamheten används tröskelvärdet för avkastningen utöver begreppet vägd genomsnittlig kapitalkostnad som ett extra kriterium. Prognoser över framtida kassaflöden är i allmänhet inte ofelbara. Det finns alltid en osäkerhet (risk) förknippad med kassaflödesprognoser; ju längre fram i tiden de sträcker sig, desto större är risken att uppskattningen blir grov och innehåller fel. Det vanligaste sättet att hantera osäkerheten är att förse den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden med en riskpremie och använda denna som minsta lönsamhetsnivå för att klara av en investering (tröskelvärdet för avkastning). Skillnaden mellan tröskelvärde för avkastning och på den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden är därför den extra vinst som förväntas när investeringsbeslutet fattas, eftersom den medger den ytterligare risk som konstaterats i det förväntade framtida kassaflödet. Portugal påpekade att Galp Energia har använt sig av tröskelvärdet för avkastning i analysen av och besluten om sina investeringsprojekt sedan 2002. Det beslutades att det årets tröskelvärde för avkastning som tillämpas projekten skulle vara den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden plus [1-5] procentenheters marginal. År 2006 beslöt Galp Energia att beräkna tröskelvärdet för avkastning på ett något annorlunda sätt, varför man i stället för att addera [1-5] procentenheter till den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden valde att höja faktorn för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden med [10-50] procent (kapitalkostnaden2006 + tröskelvärdet2006 = [1,1-1,5] x kapitalkostanden2006). Detta nya kriterium var resultatet av den interna vägningen eftersom det - med hänsyn till de olika nivåerna av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden inom respektive bransch - föreföll både lämpligare och enhetligare att i stället för ett absolut belopp tillämpa en procentsats på beräkningsunderlaget. Som en ytterligare förklaring försåg Portugal kommissionen med de olika vägda genomsnittliga kapitalkostnader och tröskelvärden som tillämpats av Galp Energia mellan 2002 och 2006 för varje sektor: försörjning och raffinering, saluföring av petroleumprodukter, prospektering och utvinning, gas och el.
(175)
Portugal hävdar, att Galps styrelse inte ansåg att ett projekt av denna omfattning med en avkastning så nära den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden var genomförbart, eftersom avkastningen då lätt kan bli lägre än referensvärdet. Styrelsen nådde fram till denna ståndpunkt med stöd i internationellt erkända standarder för projekt av denna typ och eftersom investeringen utmärks av stor osäkerhet i denna fas av den tekniska utveckling (inledande teknisk verksamhet och utformningen av denna).
(176)
Om beviljandet av skatteincitamentet i investeringsprojekt räknas in, skulle investeringsprojektets avkastning bli [9-11] procent, vilket mot bakgrund av investeringsprojektets strategiska natur ansågs vara ett godtagbart minimum för att godkänna genomförandet så att åtaganden kunde börja göras med leverantörer av utrustning.
(177)
Portugal har överlämnat en förteckning över alternativa investeringsprojekt som Petrogal kunde ha genomfört när beslutet om investeringsprojektet fattades. På grund av sina begränsade finansiella medel för nya investeringar konkurrerar flera av Galp Energias affärsområden med varandra om dessa medel och företaget tillämpar strikta urvalsregler.
(178)
Om avtalet med portugisiska staten inte hade undertecknats och investeringsprojektet inte genomförts, hade emellertid de båda raffinaderiernas konkurrenskraft oundvikligen försämrats. Portugal anser, att hade investeringsprojektet inte genomförts, skulle raffinaderierna kapacitetsutnyttjande ha sänkts till [80-90] procent för att hantera en eventuell negativ efterfrågeutveckling på marknaderna för bensin och eldningsolja (eftersom flera studier tyder på en avsevärd minskning av efterfrågan mellan 2008 och 2020, med minskningar i efterfrågan mellan [20-30] procent och [40 -50] procent). Raffinaderierna skulle ha bibehållit endast en mycket begränsad raffineringsmarginal. För att motverka detta skulle ett drastiskt omstruktureringsprogram med arbetskraftsnedskärningar ha genomförts.
(179)
Eftersom kommissionen ifrågasatte att Galps styrelse i sina beslut tagit hänsyn till förändringarna i företagsklimatet, uppmanades Portugal att inkomma med en ingående analys av det kontrafaktiska scenariot utan investeringsprojekt. För detta ändamål uppmanades Portugal att inkomma med investeringsprojektets interna avkastningsgrad med avseende på raffinaderiernas potentiella lönsamhet om investeringsprojektet inte hade ägt rum och med beaktande av de krympta raffineringsmarginalerna.
(180)
Portugals kontrafaktiska scenario sammanfattas i tabell 4:
Tabell 4
Lönsamhetskalkyl
Nytt slutgiltigt investeringsvärde
Med stödet
Netto-nuvärde
[200-250] miljoner euro
[150- 200] miljoner euro
Avkastningsgrad
[10-12] procent
[10-12] procent
Utan stödet
Netto-nuvärde
[100-150] miljoner euro
[100-150] miljoner euro
Avkastningsgrad
[9-11] procent
[9-11] procent
(181)
Enligt Portugal innebär inte ”det faktum att ett projekt kan vara mycket relevant för ett företag, även strategiskt, att det är det enda eller uppenbara projektet, om den interna avkastningen inte uppfyller minimikraven” (vilket var fallet 2001).
5.2 Portugals iakttagelser med avseende på synpunkter från tredje parter
(182)
Portugal vill framhålla den höga graden av deltagande från olika håll (kommuner, fackföreningar och sektoriella och industriförbund) och förteckningarna över samtliga anmärkningar som ökar värdet av investeringsprojektet i fråga om regional utveckling och energieffektivitet.
5.2.1 Iakttagelser med avseende på synpunkter från konkurrenterna 1 och 2
(183)
I sin ansökan av den 21 januari 2010 förklarar Portugal att marknaden för råmaterial till vakuumdestillation är mycket volatil och inte erbjuder den nödvändiga stabila tillgång på vakuumgasolja som krävs för att försörja en hydrokrackningsenhet av den storlek som finns i Sines. Vad gäller produktionen av restprodukter från hydrokrackning, bekräftar Portugal att den är i det närmaste obefintlig, eftersom isokrackningsteknik kommer att användas i hydrokrackningsenheten.
(184)
Portugal upprepar att projektet kommer att främja den regionala utvecklingen i missgynnade regioner (skapande och bevarande av sysselsättning, utbildning av arbetstagare, stordriftsfördelar, tekniköverföring, spridningseffekter m.m.), även om utvecklingen sker i befintliga raffinaderier, och denna ståndpunkt bekräftas av alla positiva synpunkter som inkommit. Vidare framhålls investeringsprojektets strategiska betydelse och miljövärde, för att bestrida synpunkter enligt vilka sysselsättningen är den enda regionala nyttan.
(185)
Vad gäller den tabell som utarbetats av konkurrent 1 (som är en tredje part), i vilken en jämförelse görs mellan ”stöd per skapat jobb” inom andra regionala projekt som fått särskilt stöd (se skäl 89), påpekar Portugal att den inte innehåller andra projekt inom raffinering eller annan kapitalintensiv industri. Därför kan investeringsprojektet inte jämföras med dem som redovisas i tabellen, utan bör jämföras med stödet till stora investeringsprojekt inom samma näringsgren (se kommissionens beslut av den 10 juli 2007 om statligt stöd i ärende N 898/06 - Repsol Polimeros och den 10 juli 2007 om statligt stöd i ärende N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, där förhållandet mellan stöd och skapade arbetstillfällen skulle vara jämförbart med Petrogals projekt).
(186)
Om förhållandet mellan indirekta arbetstillfällena och direkta arbetstillfällen jämförs med jämförbara projekt (t.ex. de projekt som nämns i skäl 185), erhålls likvärdiga uppgifter.
(187)
Portugal upprepar att Galps styrelse godkände investeringsprojektet - i mars 2008 - efter att - i januari 2007 - ha fått en skriftlig bekräftelse från de portugisiska myndigheterna om att investeringsprojektet berättigade till stöd. Därför beviljades stödet villkorligt (eftersom i synnerhet kommissionens godkännande krävdes) innan arbetet inleddes. Den första ordern lades i mars 2008, sedan stödavtalen undertecknats av Petrogal.
(188)
Portugal bestrider tredje parts synpunkter, enligt vilka Petrogal redan hade beslutat att sjösätta investeringsprojektet under 2006.
(189)
Portugal medger att genomförbarhetsstudier utfördes före det slutgiltiga beslutet. Även om sådan information är absolut nödvändigt för att Galps styrelse ska kunna fatta ett beslut, innebär det inte att styrelsen redan hade gjort det.
(190)
Portugal vidhåller att investeringsprojektet inte skulle ha genomförts utan stöd.
(191)
Portugal förklarar att investeringsprojekt hade en otillräcklig intern avkastningsgrad jämfört med den faktiska risken och attraktionskraften i andra projekt ([…]), vilket är avgörande för utvecklingen av Galp Energia. Detta innebär att investeringsprojektet inte skulle ha genomförts utan stöd.
(192)
Av de synpunkter som inkommit från tredje parter drar Portugal slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden inte är den portugisiska marknaden utan, åtminstone, den iberiska marknaden.
(193)
Portugal anger att Petrogals marknadsandelar för diesel (ledet efter raffinaderiledet samt handeln både utanför och inom detaljistledet) heller aldrig kommer att överstiga 25 procent, om den relevanta geografiska marknaden är Iberiska halvön eller större.
(194)
Portugal bekräftar att investeringsprojektet inte kommer att inverka på dieselmarknaden inom och utanför detaljistmarknaden, eftersom priset i ledet efter raffinaderiledet fastställs på affärsmässiga villkor: Petrogal anpassar sig efter andra priser. Om så inte vore fallet, skulle Petrogals kunder lätt kunna byta till importerade varor, eftersom det enligt Portugal inte finns några hinder (som avser teknik, tull, dokumentation, logistik (44) osv.) för import av diesel från andra medlemsstater. Portugisiska importkrav överensstämmer med EU:s krav.
(195)
Portugal har tillhandahållit sammanställda uppgifter om dieselimport (till sjöss och på land) till Portugal.
Tabell 5
Diesel: import och export
År
2006
2007
2008
2009
IMPORT
Totalt (kton)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Övriga
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EXPORT
Totalt (kton)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Övriga
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Källa: DGEG (kursiveringar) och Petrogal.
(196)
Portugal besitter dessutom tillräcklig lagringskapacitet: Portugal lade fram uppgifter som visar att de olika aktörerna har vidtagit olika strategiska åtgärder (investeringar i lagringskapacitet eller förhyrning av lokaler) och att båda alternativ är möjliga och hållbara. De främsta aktörerna har inte ökat sin lagringskapacitet, trots de möjligheter som funnits på marknaden, utan indikerar att deras lagringskapacitet är tillräcklig för att understödja deras marknadsföringsverksamhet. Portugal visar att den totala dieselimporten fortlöpande har ökat samtidigt som exporten har minskat något. Detta är resultatet av marknadens fortlöpande tillväxt och den ständigt minskande lokala produktionskapaciteten. Dessutom återspeglar 2009 års siffror en olycka vid raffinaderiet i Sines som under flera veckor begränsade driften och produktionen vid raffinaderiet. Aktörerna måste öka sin import under samma år, vilket visar att det finns alternativa försörjningsalternativ.
(197)
Importen av diesel till Portugal under 2009 täckte 27,2 procent av den totala förbrukningen av dieselbränsle samma år. Under föregående år var den genomsnittliga dieselimporten i förhållande till den årliga dieselförbrukningen i Portugal (ungefär 5,4 miljoner ton) omkring 14 procent.
(198)
Därför betraktar Portugal den portugisiska dieselmarknaden som en öppen och konkurrensutsatt marknad, där handeln underlättas och priserna grundar sig på råoljepriset, raffineringskostnaderna och alternativet att importera till Platt-priser.
(199)
När det gäller tung nafta, anser Portugal att marknaden åtminstone motsvarar EES, eftersom Nafta är en produkt som handlas internationellt.
6. BEDÖMNING AV STÖDET
6.1 Förekomst av statligt stöd
(200)
Enligt artikel 107.1 i fördraget är, om inte annat föreskrivs däri, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(201)
Portugals stöd till Petrogal kommer att ges i form av skattelättnader. Stödet kan alltså anses tillhandahållas av medlemsstaten och med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(202)
Stödet beviljas ett enda företag, Petrogal, och är därför selektivt.
(203)
Stödet beviljas för en investering som leder till ökad produktion av diesel och tung nafta. Eftersom dessa produkter är föremål för handel mellan medlemsstaterna är det sannolikt att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Stödet till Petrogal befriar företaget från kostnader som det i normalfallet skulle ha behövt stå för själv. Följaktligen kommer Petrogal att få en ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom Petrogal och dess produktion gynnas på detta sätt.
(204)
Kommissionen anser följaktligen att stödet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EG-fördraget.
(205)
Sedan det slagits fast att stödet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste det undersökas om åtgärden kan anses vara förenlig med den inre marknaden.
6.2 Stödåtgärdens laglighet
(206)
Genom att anmäla stödet innan det genomförs har Portugal fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i fördraget.
6.3 Rättslig grund för bedömningen
(207)
Eftersom syftet med stödet är att främja regional utveckling, utgörs grunden för bedömningen av stödets förenlighet med den inre marknaden av riktlinjerna och särskilt bestämmelserna i avsnitt 4.3 som avser stora investeringsprojekt, och de kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt som anges i meddelandet om ingående bedömning, såvida inte det formella granskningsförfarandet ger vid handen att de tröskelvärden som fastställs i punkt 68 a (marknadsandelsvillkoret) och punkt 68 b (kapacitetsökningsvillkoret och marknadsresultatsvillkoret) i riktlinjerna inte överskrids.
(208)
Kommissionen måste genomföra sin bedömning i tre steg:
-
För det första bedöma förenligheten med riktlinjernas allmänna bestämmelser.
-
För det andra kontrollera om marknadsandelsvillkoret samt kapacitetsöknings- och marknadsresultatsvillkoren i punkt 68 a och b (nedan kallade kriterierna i punkt 68 a och b) definitivt inte är uppfyllda.
-
För det tredje, beroende på resultatet av bedömningen i det andra steget, inleda en ingående bedömning.
6.4 Förenlighet med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna - bestyrkande av de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(209)
Kommissionen har bedömt om stödet beviljades i överensstämmelse med riktlinjernas allmänna bestämmelser. Denna bedömning resulterade i iakttagelserna enligt nedan.
(210)
I beslutet om att inleda granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida projektet utgör en nyinvestering eller kan betraktas som en ersättningsinvestering.
(211)
Kommissionen beaktade Portugals ståndpunkt, för vilken det redogörs i skälen 130 och 131, att investeringarna innebär en utvidgning av en befintlig anläggning samt en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning, och att investeringen därför kan betraktas som en nyinvestering enligt punkt 34 i riktlinjerna.
(212)
De nya vakuumdestilleringsenheten och viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos, och den nya vätekrackningsenheten i Sines kommer att fungera samtidigt med de ursprungliga befintliga raffineringsenheterna, och därför innebär investeringsprojektet inte en ersättning utan en utvidgning av produktionssystemet. Investeringsprojektet innebär dessutom en förändring av raffinaderierna genom att de förses med ny teknisk infrastruktur för konvertering av tyngre fraktioner av råolja till bensin och diesel.
(213)
Konkurrent 1 motsätter sig inte investeringens karaktär av nyinvestering men anser att investeringen utgör en ren utvidgning av en befintlig anläggning.
(214)
Kommissionen anser därför att investeringsprojektet utgör en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna, och att tvivlen när det gäller investeringsprojektets karaktär av nyinvestering har undanröjts.
(215)
I beslutet om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att kravet på en formell stimulanseffekt i fråga om stöd för särskilda ändamål enligt punkt 38 i riktlinjerna var uppfyllt. Kommissionen uttryckte tvivel särskilt om huruvida Portugals skriftliga bekräftelse att investeringsprojektet, efter noggrann kontroll, uppfyller villkoren för stödberättigande som fastställs för stödordningen (45) kan ersätta den föreskrivna avsiktsförklaringen.
(216)
Punkt 38 i riktlinjerna har följande lydelse: ”Det är viktigt att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena. Därför får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den myndighet som ansvarar för att administrera stödordningen senare har bekräftat skriftligen att projektet, efter en noggrann kontroll, i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleds. (…). När det gäller stöd för särskilda ändamål måste den behöriga myndigheten ha utfärdat en avsiktsförklaring, förenad med villkoret att kommissionen godkänner åtgärden, om att bevilja stöd innan arbetet med projektet inleds. Om arbetet påbörjas innan de villkor som fastställs i denna punkt har uppfyllts kommer projektet inte att vara stödberättigat.”
(217)
”Arbetets början” definieras i fotnot 40 i riktlinjerna som antingen inledningen av bygg- och anläggningsarbetena, eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning.
(218)
Kommissionen beaktade följande information som lämnats av Portugal:
-
Petrogal ansökte om stöd den 22 januari 2007.
-
Portugal bekräftade den 23 januari 2007 att stödprojektet i princip var stödberättigat.
-
Stödet godkändes av det portugisiska ministerrådet den 6 mars 2008, men stödet beviljas under förutsättning att kommissionen godkänner det och att Petrogal inte kommer att gynnas av stöd före 2011 (när investeringen har slutförts).
-
Petrogals styrelse gav den 8 mars 2008 tillstånd till beställning av utrustning.
-
Den första bindande beställningen gjordes den 14 mars 2008. Byggarbetena för investeringen inleddes i november 2008 i Sines och i januari 2009 i Matosinhos.
(219)
Kommissionen anser att de avtal om stöd mellan Portugal och Petrogal som undertecknades den 10 mars 2008 och offentliggörandet i den portugisiska officiella tidningen (46) av de resolutioner som ministerrådet antog den 6 mars 2008 i den portugisiska officiella tidningen minst motsvarar en avsiktsförklaring, och måste betraktas som strängare bevis för den formella stimulanseffekten än den avsiktsförklaring som krävs enligt punkt 38 i riktlinjerna. Dessa avtal om stöd undertecknades innan arbetet med investeringsprojektet inleddes.
(220)
Kommissionen konstaterar därför att tvivlen beträffande den formella stimulanseffekten har undanröjts.
(221)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel i fråga om stödets bidrag till den regionala utvecklingen. I detta sammanhang uttryckte kommissionen också tvivel om stödets nödvändighet och underströk att onödigt stöd sannolikt inte bidrar till regional utveckling och kan leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen (47).
(222)
Konkurrenterna 1 och 2 konstaterade att Petrogal skulle ha genomfört investeringsprojektet även utan stöd. Enligt deras mening är det en produktiv investering som i ekonomiskt hänseende bygger på obalansen mellan utbud och efterfrågan på diesel och möjligheten att få tillgång till tyngre och billigare råolja. Alla ekonomiska aktörer i hela EU genomför liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd.
(223)
Det måste därför bedömas om stödet är nödvändigt för att framkalla en verklig stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte skulle genomföras i dessa två stödområden eller om investeringsprojektet i alla händelser skulle ha genomförts. Kommissionen måste därför fastställa om stödet ändrade Petrogals beteende, så att företaget beslutade att genomföra ytterligare investeringar i de berörda regionerna.
(224)
Det förefaller som om det strategiska beslutet om att investera fattades 2006. Detta återspeglas i ett dokument som offentliggjordes av Galp Energia i oktober 2006 (48). Enligt Galp Energias årsrapport för 2006 fattade styrelsen beslut om investeringsprojektet den 23 januari 2007 (49) och den 5 mars 2008 (dvs. efter mottagandet av skrivelsen om stödberättigande från de nationella myndigheterna, daterad den 23 januari 2007). Styrelsen fattade det operativa beslutet om att beställa den första utrustningen för investeringsprojektet den 14 mars 2008.
(225)
Portugal uppgav att Petrogal inte genomförde investeringen förrän 2008 på grund av företagets otillräckliga ekonomiska bärkraft och att Galp Energias styrelse beslutade att gå vidare med beställningar av utrustning och anläggningar först efter att den portugisiska regeringen antog den relevanta resolutionen från ministerrådet.
(226)
Portugal hävdar att tillgången till statligt stöd var avgörande för Petrogals beslut att investera. Utan stöd skulle man ha avstått från att genomföra investeringsprojektet. Petrogal skulle ha genomfört en alternativ omstruktureringsplan för att anpassa sin verksamhet till de förändrade villkoren på marknaden och det förändrade läget när det gäller leverans av råolja. Dessutom skulle de tillgängliga finansiella resurserna ha utnyttjats för att investera i alternativa projekt utanför raffineringsverksamheten.
(227)
Portugal lämnade in handlingar som tillhör Petrogal, med en analys av investeringsprojektets förväntade interna avkastning och den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden, liksom en lista över möjliga alternativa investeringar som Galp Energia skulle ha kunnat genomföra med det tillgängliga kapitalet.
(228)
Kommissionen anser att de handlingar som överlämnades till Galp Energias styrelse den 23 januari 2007 och den 5 mars 2008 var avgörande för bedömningen av stödets nödvändighet, eftersom styrelsen fattade sitt beslut på grundval av dessa handlingar.
(229)
Enligt Portugal visade de beräkningar som lades fram för Galp Energias styrelse under 2008 på en intern avkastning för investeringsprojektet, utan stöd, på [8-10] procent. Denna interna avkastning ligger klart över Petrogals vägda genomsnittliga kapitalkostnad på [7-9] procent.
(230)
Portugal förklarade emellertid att Galp Energias styrelsebeslut byggde på ett tröskelvärde för avkastningen som infördes redan 2002. Detta tröskelvärde för den lägsta godtagbara avkastningen är den minsta avkastning på ett projekt som en beslutsfattare är villig att acceptera innan ett projekt påbörjas, med tanke på dess risk och alternativkostnaden för att avstå från andra projekt. För detta tröskelvärde används även uttrycken hurdle rate, cut-off rate och benchmark rate.
(231)
Från och med 2006, fastställdes det interna tröskelvärdet för raffinaderiverksamheten, till [110-150] procent av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden, dvs. [10-12] procent. I normalfallet skulle det inte fattas något investeringsbeslut om den beräknade interna avkastningen inte överstiger denna tröskel. I detta leder stödet till en ökning av den interna avkastningen med [1-3] procentenheter, från [8-10] procent till [9-11] procent, vilket framgår av tabell 3 i skäl 171 som innehåller de beräkningar som lades fram för styrelsen under 2008. Även om den interna avkastningen efter justeringen efter beviljandet av stödet fortfarande ligger betydligt under det interna tröskelvärdet för avkastningen, ansåg Galp Energias styrelse att den extra säkerhetsmarginal som stödet medfört var tillräcklig för att slutgiltigt godkänna investeringsprojektet.
(232)
Tröskelvärdet för avkastningen är ett instrument som används av företag i beslutssituationer som innebär stora risker och det kan därför variera beroende på den risk som är förknippad med projekten. Tröskelvärdet kan också påverkas av den valuta i vilken den beräknas: I valutaområden med höga inflationsnivåer är tröskelvärdet för avkastningen högre än i områden med prisstabilitet.
(233)
Vid beslut om statligt stöd på området regionalstöd har man hittills inte använt begreppet tröskelvärde för avkastningen i frågor som rör nödvändigheten av stödet och stödets stimulanseffekt. Begreppet tröskelvärde för avkastningen nämns inte heller i meddelandet om ingående bedömning. Begreppet har dock använts i ett begränsat antal beslut om statligt stöd (t.ex. i kommissionen beslut av den 23 februari 2011 om statligt stöd i ärende N 204/10 - Sverige - FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn, ännu inte offentliggjort i EUT), som främst antagits enligt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (50), för projekt där risknivån är hög.
(234)
Portugal understryker att investeringsprojektet kännetecknas av flera risker som motiverar användningen av ett tröskelvärde för avkastningen. Investeringsprojektet är den största produktiva investering som någonsin genomförts i Portugal. Genomförandet av investeringsprojektet kommer att ta flera år. Det är synnerligen svårt att göra kostnadsberäkningar för investeringsprojektet: Portugal har presenterat siffror som visar att de ursprungliga kostnadsberäkningarna överskreds avsevärt i verkligheten. Eftersom investeringsprojektet är av långsiktig karaktär är det ytterst svårt att göra långtidsprognoser för marginalerna från raffinaderierna, särskilt med tanke på att traditionella bilar med förbränningsmotor kan komma ersättas av elektriska och andra bilar.
(235)
En empirisk studie (51) från 2006, där man analyserar över 100 tröskelvärden för avkastning (främst för nordamerikanska företag), som företagen själva rapporterat, visar på ett genomsnittligt tröskelvärde på 14,1 procent, och en absolut skillnad på 5 procentenheter mellan den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden och tröskelvärdet, dvs. ca 155 procent av den genomsnittliga vägda kapitalkostnaden. Mot bakgrund av dessa uppgifter förefaller det tröskelvärde för avkastningen som Petrogal och Galp Energia tillämpar för raffinaderisektorn inte vara för högt.
(236)
Med tanke på dessa faktorer, särskilt med hänsyn till sektorns och ärendets särdrag (dvs. riskernas betydelse med tanke på investeringsprojektets omfattning och användningen på lång sikt), anser kommissionen att tröskelvärdet kan beaktas vid ett beslut om huruvida stödet var nödvändigt som ett incitament för att genomföra investeringsprojektet eller ej.
(237)
Konkurrenterna 1 och 2 bekräftade att det inte finns något riktmärke för sektorn när det gäller raffinaderiverksamhet. Konkurrent 1 uppgav dock att företaget anser att ett riktmärke (dvs. en avkastning) på 10 preocent skulle räcka till för att genomföra investeringsprojektet. Kommissionen konstaterar att detta riktmärke på 10 procent ligger mycket nära den interna avkastning efter beviljandet av stödet som presenterades för Galp Energias styrelse 2008, nämligen [9-11] procent. Kommissionen anser därför att stödet inte överstiger det belopp som en konkurrent skulle anse nödvändigt för att uppnå en godtagbar intern avkastning.
(238)
Det förefaller således som om stödåtgärden har lett till att den beräknade interna avkastningen närmar sig Petrogals tröskelvärde och det riktvärde som uppges av konkurrent 1. Den interna avkastningen efter beviljandet av stödet överstiger varken Petrogals tröskelvärde eller konkurrentens riktmärke, vilket tyder på att stödet inte var alltför stort. Det faktum att investeringsbeslutet fattades 2008 i en situation då den interna avkastningen efter beviljandet av stödet fortfarande låg betydligt lägre än det uppgivna tröskelvärdet för avkastningen räcker inte i sig till för att ifrågasätta tröskelvärdets betydelse. På grundval av tidigare uttalanden av Galp Energias styrelse är det uppenbart att den har varit medveten om att investeringsprojektet är strategiskt viktigt för att få ett slut på de minskande marginalerna i raffinaderiverksamheten. Även om tröskelvärdet inte uppnåddes helt förefaller denna strategiska faktor ha varit tillräcklig för att motivera en smärre avvikelse från tröskelvärdet.
(239)
Kommissionen anser därför att stödet var nödvändigt som ett investeringsstöd och att det inte översteg det belopp som var nödvändigt för ändamålet. I detta avseende är det inte helt korrekt att hävda att alla ekonomiska aktörer i hela Europa har genomfört liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd. Kommissionen har till exempel analyserat andra stödåtgärder för liknande investeringar. Detta var särskilt fallet i kommissionens beslut N 283/04 (52) om en enhet för vätekrackning av destillat.
(240)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen, med hänvisning till punkt 10 i riktlinjerna om regionalstöd, tvivel om investeringsprojektets bidrag till regional utveckling särskilt med tanke på det begränsade antalet (150) arbetstillfällen som skapats i förhållande till stödbeloppet (160 miljoner euro), och om huruvida det förväntade bidraget till regional utveckling verkligen uppvägde stödets effekter på olika sektorer.
(241)
Kommissionen noterar, liksom även har påtalats av konkurrent 1, att stödbeloppet per skapat arbetstillfälle väsentligt överstiger stödbeloppet per arbetstillfälle i ärenden rörande stöd för särskilda ändamål under den senaste tiden (se skäl 89). I flera negativa beslut (53) har det konstaterats att bidraget till regional utveckling är otillräckligt på grundval av antalet skapade arbetstillfällen.
(242)
Portugal godtar att stödbeloppet per direkt arbetstillfälle som skapas är mycket högt, men anser att det beror på investeringsprojektets kapitalintensiva karaktär, vilket är kännetecknande för investeringar i sektorn. Kommissionen har tidigare godkänt tillämpning av stödordningar för denna sektor för projekt med individuell anmälan med ett ännu högre stödbelopp per skapat arbetstillfälle (54). Portugal anser att andra faktorer än stöd per direkt arbetstillfälle bör beaktas, t.ex. betydelsen av indirekt skapade arbetsplatser, tillfällig sysselsättning och andra därmed sammanhängande frågor.
(243)
I tidigare beslut har kommissionen alltid beaktat direkt skapande av arbetstillfällen. I ett antal beslut (55) har också indirekt skapande av arbetstillfällen tagits i beaktande.
(244)
Portugal hävdade ursprungligen att varje direkt arbetstillfälle som skapades (eller förlorades) skulle ge upphov till tre indirekta arbetstillfällen. Förhållandet 3: 1 motiverades med hänvisning till andra portugisiska fall i samma bransch (56) för vilka kommissionen tidigare godtagit liknande eller högre förhållanden. Potentialen för att skapa indirekta arbetstillfällen härrör från underhållsverksamheten, som troligen är den marknadsnisch som gynnas mest av projektet. Den är en följd av raffinaderiernas ökande tekniska komplexitet, som ger upphov till utläggning på entreprenad av tjänster som kräver allt mer specialiserade anställda och tekniker.
(245)
Till stöd för sitt påstående hänvisade Portugal till ett nyligen offentliggjort arbetsdokument från kommissionen om den petrokemiska industrin (57) där det anges att denna sektor sysselsätter direkt 100 000 människor i EU, men så många som 400 000-600 000 arbetstillfällen kan anses vara direkt beroende av EU:s raffinaderiindustri. I fotnot 41 i samma dokument nämns ytterligare 600 000 arbetstillfällen inom logistik och marknadsföring. På grundval av dessa uppgifter kan det vara motiverat med ett högre förhållande än 3:1, dvs. 4:1-6:1, och med hänsyn till skapandet av arbetstillfällen inom logistik och marknadsföring, rentav ett förhållande på 12:1.
(246)
Portugal visade också att Petrogal i ett kontrafaktiskt scenario, där inget stöd skulle beviljas och inget projekt genomföras, skulle ha omstrukturerat sina raffinaderier och skära ned sin personalstyrka, vilket innebär en förlust av 160 direkta arbetstillfällen. Kommissionen bör därför i sin bedömning av stödets bidrag till den regionala utvecklingen ta hänsyn till de 310 direkta arbetstillfällen som skapats eller bibehållits (58) och de ca 930 (59)-3 720 indirekta arbetstillfällen som investeringsprojektet ger upphov till, vilket skulle lindra effekterna av de alltför stora stödbeloppen per direkt arbetstillfälle.
(247)
Portugal underströk vidare att investeringsprojektet utgör den största enskilda investeringen i Portugal någonsin och kommer att skapa 3 000 tillfälliga arbetstillfällen i de berörda regionerna under uppbyggnadsfasen.
(248)
I tidigare beslut (60) om att godkänna regionalstöd för särskilda ändamål, hänvisade kommissionen dessutom till betydelsen av följande faktorer:
-
Ökning av de anställdas inkomster (skapa bättre betalda direkta och indirekta arbetstillfällen).
-
Social välfärd i regionen (genom bättre miljö- och levnadsvillkor, sponsring av lokala evenemang).
-
Förstärkning av humankapitalets potential (genom utbildning och program på forskarnivå).
-
Bidrag till FoU samt teknik- och kunskapsöverföring (till följd av uppgraderingsinvesteringen).
-
Ökad verksamhet för underleverantörer i de berörda områdena.
-
Bättre användning av befintliga hamnanläggningar.
Dessa faktorer är definitivt positiva inslag som kan beaktas vid bedömningen av stödets och investeringsprojektets bidrag till den regionala utvecklingen i Portugal.
(249)
I synpunkterna från Portugal och flera berörda parter hänvisar man därför till andra viktiga bidrag till regional utveckling i fråga om sociala och miljömässiga effekter, ökad utbildning och avtal med högskolor.
(250)
Portugal hänvisade också till utvecklingen av leveranskedjan och effekterna av byggandet av nya enheter på industristrukturen i landet, med konsekvenser för anläggnings- och byggnadsarbeten samt montering inom maskinindustrin. Detta är förvisso en positiv inverkan, men den är endast av tillfällig eller allmän karaktär (se skäl 154).
(251)
Kommissionen beaktar de varaktiga positiva spridningseffekter av investeringsprojektet i de berörda regionerna som Portugal har visat på. I synnerhet raffinaderiernas förväntade långa livslängd (de förväntas vara operativa i minst 30 år), den positiva inverkan på underleverantörsbranscherna, den betydande mängden utbildning och antalet avtal med skolor och universitet pekar raffinaderiernas betydelse i de berörda regionerna. Även om en stor del av dessa positiva spridningseffekter redan föreligger eftersom raffinaderierna finns där sedan lång tid tillbaka, kan man hålla med om att investeringarna leder till en förbättrad roll för Petrogal i Sines- och Oportoområdet.
(252)
Portugal lade även fram en kostnads-nyttoanalys av stödprojektet. Syftet med en kostnads-nyttoanalys är att gå utöver investerarens analys av projektets lönsamhet, och att beakta alla de (diskonterade) sociala kostnader och fördelar som projektet ger upphov till. I detta sammanhang innebär en kostnads-nyttoanalys en kvantifiering av de förväntade fördelarna, inbegripet skatteintäkterna från den direkta och indirekta sysselsättningen, utebliven utbetalning av arbetslöshetsbidrag (till följd av bevarad sysselsättning), konsumtionsskatteintäkter, ytterligare intäkter för Leixões hamn, direkt stöd till lokalsamhällen osv.
(253)
Kostnads-nyttoanalysen utmynnar i slutsatsen att stödet är mycket gynnsamt för Portugal. Kostnads-nyttoanalysen har självfallet en vidare geografisk omfattning än regionerna Norte och Alentejo som direkt berörs av investeringsprojektet. Om de nationella fördelarna överförs proportionellt till de berörda regionerna enligt deras respektive ekonomiska tyngd, erhåller regionerna Norte och Alentejo 34,8 % av de nationella fördelarna.
(254)
Portugal poängterade också att stödet och investeringarna till följd av detta hade fått positiva effekter på andra politikområden än regional utveckling. Portugal framhöll den strategiska betydelsen av investeringsprojektet på nationell nivå och när det gäller säkerheten i den europeiska energiförsörjningen. Dessa positiva effekter inbegriper ett minskat importberoende, ett svar på den ökande efterfrågan på diesel, en förbättring av energieffektiviteten i båda raffinaderierna och en positiv inverkan på miljön. Dessa argument kan inte beaktas vid bedömningen av detta stöds bidrag till den regionala utvecklingen.
(255)
Trots de uppenbara oproportionerliga stödbeloppen per direkt arbetstillfälle som skapas, visar de positiva indirekta effekterna (indirekta arbetstillfällen, spridningseffekter, skapande av arbetstillfällen med hög inkomst, stärkande av humankapital, förbättring av socialt välbefinnande) på ett bidrag till regionerna Alentejo och Norte som inte kan anses försumbart. Kommissionen anser därför att dess ursprungliga tvivel om detta stöds bidrag till den regionala utvecklingen har undanröjts.
(256)
Vidare framgår det av avsnitten nedan om tillämpningen av punkt 68 a och b att de negativa effekterna av stödet på olika sektorer är begränsade, eftersom de marknader som berörs av investeringsprojektet inte är underpresterande, och de är inte på tillbakagång vare sig absolut eller relativt sett. Petrogal har inte heller en stor marknadsandel på den relevanta marknaden i ledet efter raffinaderiledet som skulle kunna missbrukas genom konkurrensbegränsande beteende. Ersättningen av importen av tung nafta till aromatindustrin har begränsade effekter på leverantörerna inom EES-området. Kommissionen anser därför att dess ursprungliga tvivel när det gäller att de negativa effekterna av stödet på olika sektorer inte skulle uppvägas av stödets förväntade bidrag till regional utveckling har undanröjts.
(257)
I enlighet med punkt 9 i riktlinjerna är Petrogal inte ett företag i svårigheter i den mening som avses i kommissionens meddelande om gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (61).
(258)
I enlighet med punkt 39 i riktlinjerna överskrider Petrogals eget bidrag till de stödberättigande kostnaderna 25 % (se skäl 36).
(259)
I enlighet med punkt 50 i riktlinjerna beräknas de stödberättigande utgifterna för investeringsprojektet på grundval av de stödberättigande investeringskostnaderna (se skäl 35).
(260)
I enlighet med punkterna 71-75 i riktlinjerna iakttas reglerna för kumulering av stöd (se skäl 43).
(261)
I enlighet med punkt 40 i riktlinjerna ska stödet beviljas under förutsättning att Petrogal upprätthåller investeringsprojektet i de berörda regionerna under en period av fem år efter det att projektet slutförts.
(262)
Kommissionen anser därför att stödet är förenligt med riktlinjernas allmänna bestämmelser.
6.5 Förenlighet med kriterierna för stora investeringsprojekt - bestyrkande av de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet
(263)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel på att investeringsprojektet kan betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna, trots att raffinaderierna inte befinner sig i omedelbar geografiska närhet till varandra.
(264)
Även om de två raffinaderierna inte ligger nära varandra geografiskt anser Portugal att det finns starka ekonomiska, funktionella och strategiska band mellan dem. Utan investeringar i vakuumdestilleringsenheten i Matosinhos skulle den därmed sammanhängande investeringen i hydrokrackningsenheten i Sines inte vara möjlig, på grund av risken för frekventa brister på marknaden för vakuumgasolja (insatsvara för hydrocrackning). Portugal anser därför att de starka funktionella kopplingarna gör raffinaderierna ekonomiskt odelbara.
(265)
Konkurrent 1 ifrågasätter denna metod, eftersom denne anser att investeringsprojektets fasta tillgångar är ekonomiskt delbara.
(266)
Enligt en av de synpunkter som inkommit från tredje parter i samband med beslutet om att inleda förfarandet är den ökade produktionen av tung nafta avgörande för La Seda-koncernens genomförande av en investering i Sines. Kommissionen har undersökt om La Sedas investering skulle kunna utgöra ett enda investeringsprojekt tillsammans med investeringen i Matosinhos. Portugal har bekräftat att den ökade produktionen av tung nafta kommer att användas enbart av Petrogal internt och att tung nafta inte kommer att säljas till tredje part. Kommissionen drar därför slutsatsen att investeringsprojektet inte utgör ett enda investeringsprojekt tillsammans med La Sedas investeringsprojekt.
(267)
Punkt 60 i riktlinjerna avser investeringsprojekt som på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå den nedtrappningsmekanism som minskar det högsta tillåtna stöd som kan tillämpas på investeringsprojekt som överskrider 50 miljoner euro. I detta särskilda fall har kommissionen kontrollerat att den stödnivå som tillämpas (12,43 % av nettonuvärdet) ligger under den maximala stödnivå som borde ha tillämpats om investeringsprojekt betraktas som ett enda investeringsprojekt (14,28 % av nettonuvärdet) och är därför lägre än den högsta tillåtna stödnivå som skulle ha kunnat tillämpas på de två projekten var för sig. Den högsta stödnivån, har därför iakttagits, även om det skulle röra sig om ett enda investeringsprojekt, och kommissionen konstaterar att det inte är nödvändigt att fastställa om de två projekten i Sines och Matosinhos utgör ett enda investeringsprojekt eller inte, trots deras geografiska avstånd till varandra, eftersom frågan inte påverkar bedömningen av förenligheten av stödet på grundval av riktlinjerna för regionalstöd.
(268)
Beräkningen av stödnivån enligt punkt 67 i riktlinjerna beror på om investeringsprojekt betraktas som ett enda eller snarare två separata investeringsprojekt. I det senare fallet, om investeringarna på de två orterna betraktas var för sig, ska man vid beräkningen av stödnivån ta hänsyn till de två olika regionala stödtak som gäller för Sines (40 %) respektive Matosinhos (30 %).
(269)
Enligt Portugals anmälan uppgår de planerade totala stödberättigande kostnaderna för investeringsprojektet till ett nominellt värde av 1 058 934 146 euro ([ ] euro för investeringen i Sines och [ ] euro för Matosinhos).
(270)
Nettonuvärdet av investeringen i Sines uppgår till [ ] euro för ett planerat stödbelopp på [ ] euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå för detta raffinaderi på 13,12 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den justerade högsta stödnivån på 15,94 procent.
(271)
Nettonuvärdet av investeringen i Matosinhos uppgår till [ ] euro för ett planerat stödbelopp på [ ] euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå för detta raffinaderi på 10,66 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den justerade högsta stödnivån på 14,68 procent
(272)
I beslutet om att inleda förfarandet undersökte kommissionen stödnivåerna i de båda regionerna (40 procent i Sines och 30 preocent i Matosinhos), och räknade om den högsta tillåtna stödnivån genom att beakta investeringen (i nuvarande nettovärde) i förhållande till den totala investeringen i regionen. Resultatet blev en stödnivå på 37,18 procent, vilket motsvarar en justerad högsta stödnivå på 14,21 procent.
(273)
Även om investeringsprojektet hade betraktats som ett enda investeringsprojekt skulle nettonuvärdet för de sammanlagda investeringskostnaderna uppgå till 974 064 894 euro. De totala planerade stödet skulle uppgå till 121 091 314 euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå på 12,43 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den tidigare beräknade justerade högsta stödnivån på 14,21 procent.
(274)
Eftersom stödnivån, uttryckt i bruttobidragsekvivalent med beaktande av reglerna om nedtrappning av stödet, skulle ligga under den justerade högsta stödnivån anser kommissionen att den föreslagna stödnivån för investeringsprojektet är förenlig med punkt 67 i riktlinjerna.
(275)
Portugal har försäkrat att det maximala stödbelopp och den maximala stödnivå som fastställs i detta beslut inte kommer att överskridas, även om de stödberättigande kostnaderna skulle öka eller minska.
(276)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel rörande vissa frågor rörande bedömningen av stödet i enlighet med de regler som fastställs i punkt 68 a och b i riktlinjerna. Det rörde sig om
-
huruvida de produkter som berörs av investeringsprojektet uteslutande var diesel och tung nafta, vilket Portugal har hävdat, eller också andra raffinaderiprodukter, med tanke på raffinaderiprodukternas potentiella utbytbarhet på utbudssidan och det faktum att tung nafta kan anses vara en mellanprodukt i den mening som avses i punkt 69 i riktlinjerna,
-
huruvida den relevanta produktmarknaden är ledet efter raffinaderiledet för både diesel och tung nafta, i enlighet med vad Portugal har hävdat,
-
huruvida de relevanta geografiska marknaderna för de berörda produkterna måste avgränsas till att omfatta det egna landet, regionen (Iberiska halvön) eller EES-området,
-
huruvida stödmottagaren, Petrogal, samt Galp Energia och ENI-koncernerna som Petrogal tillhör, har en andel på över 25 procent av någon av de relevanta marknaderna (punkt 68 a i riktlinjerna), och
-
för alla berörda produkter, huruvida den produktionskapacitet som skapas genom investeringsprojektet motsvarar mer än 5 procent av någon av de relevanta marknaderna, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen och, om så är fallet, huruvida den genomsnittliga årliga tillväxten av den berörda produkten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat under den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES-området.
(277)
I skälen 278-311 gör kommissionen en förnyad bedömning av huruvida tröskelvärdena i punkt 68 a och b överskrids, i syfte att besluta om en ingående bedömning av investeringsprojektet är nödvändig. För det första granskas de produkter som berörs och anses beröras av investeringsprojektet. För det andra identifieras de relevanta produktmarknaderna. För det tredje analyseras om bedömningen bör ske i ledet efter raffinaderiledet eller på eller utanför detaljistmarknaden. I skälen 312-344 fastställs produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden, varefter den relevanta produktmarknaden bedöms med avseende på Petrogals relevanta marknadsandel. Slutligen riktas analysen in på om ökningen av produktionskapaciteten överstiger 5 procent av den relevanta synliga konsumtionen i EES-området på en marknad där ökningen av den synliga konsumtionen av de berörda produkterna ligger under den förväntade nivån.
(278)
Punkt 69 i riktlinjerna har följande lydelse: ”Den berörda produkten är i regel den produkt som omfattas av investeringsprojektet. Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kan den berörda produkten utgöra produkten i senare led …” I fotnot 64 i samma punkt anges att ”om ett investeringsprojekt omfattar tillverkning av flera olika produkter måste var och en av dessa produkter beaktas.”
(279)
I beslutet om att inleda förfarandet fastställde kommissionen diesel och tung nafta som produkter vilka direkt berörs av investeringsprojektet. Eftersom det föreföll som om hela produktionen av tung nafta användes i Petrogals tillverkning av naftaderivat, ansågs också naftaderivat som en berörd produkt. Kommissionen godtog också Portugal påstående att de andra horisontellt närstående produkter som tillverkats av sådana raffinaderier (bensin, LPG, brännolja, flygbränsle och bitumen) inte påverkades av investeringsprojektet.
(280)
Kommissionen noterar Portugals förklaring att raffinaderier fungerar enligt principen om framställning av flera produkter där insatsvaran råolja, omvandlas till en mängd mellanprodukter (t.ex. tung nafta, vakuumgasolja) och slutprodukter (t.ex. bensin, diesel). Många av mellanprodukterna återanvänds omedelbart som insatsvaror inom de olika stegen i raffinaderiprocessen medan andra säljs på marknaden eller används som insatsvaror i den första generationen av den petrokemiska industrin, t.ex. tung nafta för produktion av aromater. De tekniska produktionsfunktionen beror särskilt på vilken typ av råolja som används (alla typer av råolja kan inte bearbetas i vissa anläggningar) och raffinaderiets exakta tekniska konfigurering. Ett vinstmaximerande raffinaderi försöker optimera sina vinster över hela spektrumet av produkter,”raffineringsmarginalen”, genom att anpassa framställningen av de olika produkterna med hänsyn till tekniska begränsningar på grund av produktionsfunktionen (och vilken typ av råolja som används) samt insatsvaru- och producentpriserna. Möjligheterna att anpassa ett raffinaderis befintliga konfigurering utan ytterligare investeringar är mycket begränsade.
(281)
Raffinaderisektorn har drabbats av strukturella förändringar under det senaste årtiondet. Lättare typer av råolja har blivit mer och mer sällsynta och ersätts allt oftare med tyngre typer av råolja. Samtidigt har marknadens efterfrågan på diesel (en allt vanligare ersättning för bensin som drivmedel) vuxit snabbt. Däremot har efterfrågan på brännolja, som används för elproduktion och sjötransporter, minskat och förväntas minska ytterligare (eftersom den för dessa ändamål ersätts med miljövänligare teknik). EU är en nettoimportör av diesel och exportör av bensin (främst till den amerikanska marknaden, som förväntas minska).
(282)
Såsom förklarats av Portugal och bekräftats av konkurrenterna 1 och 2 är den ekonomiska drivkraften för investeringsprojektet dels att raffinaderiet ska kunna behandla tyngre typer av råolja, dels att ändra raffinaderiernas konfigurering så att de kan producera mer diesel och mindre brännolja.
(283)
Såsom beskrivs i avsnitt 2.2 är diesel och tung nafta de produkter som direkt berörs av investeringsprojektet. Investeringsprojekt kommer att öka produktionen av diesel (på bekostnad av eldningsolja) samt av tung nafta, som enligt Portugal är en oundviklig bieffekt till följd av tekniska faktorer. Kommissionen godtar Portugals påstående att de andra horisontellt närstående produkter som framställs av raffinaderierna (bensin, LPG, brännolja, flygbränsle och bitumen) inte påverkas av investeringsprojektet.
(284)
Kommissionen konstaterade emellertid i det formella granskningsförfarandet att investeringen i den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos också kommer att leda till produktion av vakuumgasolja. Den ökade produktionen av diesel kommer att ske i Sines, där den nya hydrocrackningsenheten som insatsvara kommer att använda den vakuumgasolja som produceras i raffinaderierna i Matosinhos och Sines. Vakuumgasoljan måste följaktligen också anses som en produkt som direkt berörs av investeringen, eftersom investeringsprojektet leder till en avsevärd ökning av produktionen av vakuumgasolja i raffinaderiet i Matosinhos.
(285)
Portugal hävdade att vakuumgasoljan enbart kommer att användas som insatsvara för hydrocrackningsenheten i Sines. Den bör därför betraktas som en mellanprodukt för den ökade produktionen av diesel och inte bedömas separat. Portugal uppgav också att en hydrokrackningsenhet av den storlek som det rör sig om i Sines behöver en stabil och säker försörjning av insatsvaran, som inte kan tryggas genom inköp av de nödvändiga mängderna på marknaden. Detta beror på att den öppna marknaden för vakuumgasolja som insatsvara, en spotmarknad, har en begränsad storlek och är mycket föränderlig. Leveranserna av vakuumgasolja från Matosinhos till Sines innebär därför inte att eventuella leveranser från en tredje part är uteslutna.
(286)
Kommissionen godtar att vakuumgasolja betraktas som en mellanprodukt och att en betydande del av produktionen av vakuumgasolja inte säljs på marknaden (varvid eventuella leveranser från tredje part inte är uteslutna). I detta fall man, i enlighet med punkt 69 i riktlinjerna för regionalstöd, sluta sig till att den berörda produkten för den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos är produkten i senare led, nämligen diesel.
(287)
Kommissionen noterar också att konkurrent 1 anser att restprodukterna från hydrokrackningen kan anses vara en produkt som berörs av investeringsprojektet (se skäl 92). Eftersom Portugal har förklarat att framställningen av dessa restprodukter, på grund av användningen av isokrackningsteknik är i det närmaste betydelselös (se skäl (183)), betraktar kommissionen inte restprodukter från hydrokrackning som den berörda produkten.
(288)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida diesel och nafta var de enda berörda produkterna, och pekade på det faktum att nafta kan betraktas som en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna, och att naftaderivat kan anses vara berörda produkter och kan komma att behöva granskas i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(289)
Portugal har lämnat följande förklaringar:
-
Begreppet nafta omfattar både tung och lätt nafta. Tung och lätt nafta är inte utbytbara, både när det gäller tillverkningen och användningsområdena.
-
Tung nafta är en produkt som används som insatsvara i raffineringsprocesser och vid tillverkning av ett stort antal kemiska produkter, inte bara vid framställning av aromater.
-
Investeringsprojektet leder till ökad produktion av tung nafta i raffinaderiet i Sines: det rör sig om en ökning på [200-250] kiloton per år.
-
Största delen av den tunga nafta som produceras i raffinaderiet i Sines transporteras till Petrogals raffinaderi i Matosinhos där den bearbetas, tillsammans med tung nafta som importeras från andra länder och tung nafta som produceras på plats i Matosinhos (i genomsnitt [650-700] kiloton under perioden 2007-2009), till reformat (62). Den sammanlagda volymen av tung nafta som används vid raffinaderiet i Matosinhos för att framställa reformat är [1 000-1 050] ton (i genomsnitt under perioden 2007-2009).
-
Av den sammanlagda ytterligare produktionen i Sines av [200-250] kiloton tung nafta transporteras [100-150] kiloton till Matosinhos (resten används som insatsvara i hydrokrackningsprocessen i Sines) för att ersätta [100-150] kiloton importerad tung nafta. Importvolymen på [250-300] kiloton före investeringen minskas till [100-150] kiloton, dvs. med [50-60] %.
-
92 % av importen av tung nafta under 2009 kommer från länder utanför EES-området och 8 % från EES-området (63).
-
Matosinhosraffinaderiets egen produktionskapacitet för tung nafta (i genomsnitt [650-700] kiloton) under perioden 2007-2009 ändras inte till följd av investeringsprojektet.
-
Reformat är en mellanprodukt för framställning av aromater.
-
Produktionskapaciteten av reformater ändras inte till följd av investeringen.
-
De reformater som produceras i Matosinhos används som insatsvara i Petrogals anläggning för framställning av aromater i Matosinhos.
-
Aromatanläggningen producerar ett stort antal primära aromater eller naftaderivat, i synnerhet bensen, toluen, ortoxylen, paraxylen och lösningsmedel.
-
Aromatanläggningens produktionskapacitet (en genomsnittlig försäljning på [400-450] kiloton under perioden 2007-2009) ändras inte till följd av investeringsprojektet, och ingen utvidgning har planerats.
-
Aromatanläggningen är en oberoende affärsenhet; det interna priset på tung nafta är importpriset på tung nafta, och så kommer även att vara fallet efter investeringen. Försäljningspriset på reformater till aromatanläggningen beräknas både nu och efter investeringen som [10-20] procent av importpariteten för nafta (CIF NEW) och [80-90] procent av exportpariteten för bensin (RBOB Förenta staterna), och transportkostnaderna från Sines till Porto.
-
Råvarukostnaderna (tung nafta) utgjorde omkring [90-100] procent av de totala tillverkningskostnaderna för aromatproduktionen. Tilläggsproduktionen av tung nafta i Sines står för ungefär 14 proecent av den sammanlagda mängd tung nafta som bearbetas till reformat.
-
De primära aromaterna säljs på marknaden till den petrokemiska industrin, till marknadspris. Petrogal, som har en marknadsandel på mindre än [0-5] procent måste anpassa sig till priserna på EES-marknaden för aromater. Den totala omsättningen för Petrogals aromatanläggning uppgick till ungefär [ ] miljoner euro under 2009. Efter det att investeringen har avslutats skulle [ ] % av omsättningen (cirka [ ] miljoner euro på grundval av 2009 års omsättning) härröra från tilläggsproduktionen av tung nafta i Sines.
(290)
Kommissionen konstaterar att konkurrent 1 anser att tung nafta är en mellanprodukt och att bedömningen bör omfatta naftaderivat som berörda produkter.
(291)
För att kunna besluta om en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b ska utföras i fråga om naftaderivat måste det göras en tolkning av ordalydelsen i punkt 69 i riktlinjerna. I punkt 69 anges att den berörda produkten kan utgöra produkten i senare led när den produkt som omfattas av investeringsprojektet är en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden. Denna formulering syftar på situationer där den snedvridande effekten av stödet för konkurrenterna inte är kännbar, eller bara delvis kännbar, på marknaden för mellanprodukten, och överförs till den slutliga produktmarknaden. På grundval av de upplysningar som lämnats av Portugal om definitionen av de berörda produkterna anser kommissionen att stödet påverkar varken produktionsvolymerna, produktionskostnaderna eller prissättningsbeteendet för Petrogals aromatanläggning. Dessutom är tilläggsmängden tung nafta som produceras i Sines endast av mindre betydelse jämfört med de totala mängden tung nafta som används för att producera reformat. Kommissionen anser därför att aromatmarknaden inte alls, eller endast mycket marginellt indirekt (genom en indirekt minskning av importpriset på nafta, se följande avsnitt) påverkas av stödet till investeringsprojektet.
(292)
Kommissionen anser därför att det inte är lämpligt att genomföra en granskning av aromatmarknaderna i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(293)
Samtidigt anser kommissionen att stödet kan påverka naftamarknaden, eftersom investeringsprojektet gör det möjligt att ersätta importen och tvingar leverantörer att finna andra avsättningsmöjligheter på marknaden för tung nafta. Kommissionen har därför utfört en granskning i förhållande till punkterna 68 a och 68 b när det gäller tung nafta som berörd produkt.
(294)
Enligt punkt 69 i riktlinjerna omfattar den relevanta produktmarknaden den berörda produkten och de produkter som anses utgöra substitut till denna, antingen av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och avsedda användningsområde) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar).
(295)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte fatta ett avgörande om den relevanta marknaden för de berörda produkten eller de berörda produkterna, på grund av svårigheterna att definitivt fastställa förteckningen över de berörda produkterna.
(296)
I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att det ur konsumenternas synvinkel inte fanns något substitut för diesel. När det gäller utbudssidan fanns det dock tvivel rörande utbytbarheten inom produktionen av diesel, eftersom man i flexibla produktionsanläggningar skulle kunna tillverka andra typer av produkter (huvudsakligen bensin) genom att ändra raffinaderiernas konfigurering.
(297)
För att skingra dessa tvivel hävdade Portugal att kommissionens koncentrationsbeslut (64) som kommissionen hänvisar till, avser en annan situation när obalansen mellan tillgång och efterfrågan på bensin- och dieselmarknaderna var mycket mindre betydande än i dag och det därför fortfarande fanns utrymme att byta mellan produktion av dessa båda produkter. Enligt Portugal innebär den betydande ökningen av efterfrågan på diesel att denna valmöjlighet inte längre finns och att det i dag inte finns någon extra kapacitet för att tillgodose efterfrågan.
(298)
Även om denna förklaring inte helt utesluter möjligheten att anläggningar för produktion av diesel skulle kunna användas för produktion av bensin förefaller det orealistiskt att tro att ett företag skulle kunna satsa över 1 miljard euro för att öka sin kapacitet att producera bensin när det finns ett överutbud i Europa när det gäller produktion av denna vara. Olika undersökningar (65) visar på en nedgång i efterfrågan på bensin och restbränsleolja och en ökning av efterfrågan på diesel på den europeiska marknaden för motorbränsle. Denna förskjutning i efterfrågemönster har medfört att raffinaderier som producerar för stora mängder av produkter för vilka efterfrågan och värdet minskar och otillräckliga mängder av produkter för vilka efterfrågan och värdet ökar (66). Förbrukningen av bensin i Europa beräknas sjunka betydligt under perioden 2010-2030, som ett resultat av övergången från bensin- till dieselfordon och införandet av alternativa energikällor. Tillgängliga studier visar också att efterfrågan på bensin kommer att minska till följd av användningen av mer energieffektiva fordon i Förenta staterna (den viktigaste exportmarknaden för det europeiska produktionsöverskottet) och den roll som eldrivna fordon förväntas spela i framtiden.
(299)
Kommissionen anser därför att den berörda produkten i detta specifika fall, för denna typ av investeringar och mot bakgrund av utvecklingen på produktmarknaden på medellång sikt, även ur utbudssidans synvinkel, bör anses vara diesel.
(300)
Den andra relevanta produktmarknad som bör granskas med avseende på berörd produkt är marknaden för tung nafta. I raffinaderiet i Sines är produktionen av tung nafta en biprodukt av dieselproduktionen, som utgör drivkraften bakom investeringen. Tung nafta används i produktionen av ett flertal olika kemiska produkter, inte bara vid framställning av aromater. På dess allmänna användningsområden kan den inte ersättas med något substitut. Kommissionen anser därför att marknaden av tung nafta är den relevanta produktmarknaden vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(301)
Följaktligen anser kommissionen att de relevanta produktmarknaderna vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b är produktmarknaderna för diesel och tung nafta. I informationssyfte presenteras nedan även uppgifter för naftaderivat.
(302)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte fatta ett avgörande om huruvida dessa marknader bör bedömas i ledet efter raffinaderiledet eller inom eller utom detaljistledet.
(303)
Konkurrenterna 1 och 2 anser att den relevanta produktmarknaden ska utvidgas till att omfatta dieselförsäljning inom och utanför detaljistledet (se skälen 93 och 116). Portugal anser att den korrekta nivån för bedömningen för fall av statligt stöd är ledet efter raffinaderiledet. I bestämmelserna i riktlinjerna fastställs inte på vilken nivå granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b i riktlinjerna, särskilt punkt 68 a, ska göras.
(304)
Beroende på vilken fråga som ska analyseras, och den möjliga orsaken till skada, bedöms inom konkurrenspolitiken konkurrenssituationen på marknaderna på olika nivåer, tillverkningen, distributionen (grossistledet) och detaljistledet. T.ex. för bilindustrin utgörs marknadsaktörerna av konsumenter och enskilda bilhandlare i detaljistledet, bilhandlare och bildistributörer utanför detaljistledet, och tillverkare och distributörer i tillverkningsledet. För de produkter som omfattas av detta beslut är marknadsaktörerna t.ex. bilägare och bensinstationer i detaljistledet, bensinstationer och distributörer utanför detaljistledet och raffinaderier och distributörer i ledet efter raffinaderiledet.
(305)
Tillverkningsledet motsvaras i detta beslut av ledet efter raffinaderiledet. Portugal bekräftade att marknaden i ledet efter raffinaderiledet motsvarar den totala dieselmarknaden. Enligt Portugal omfattar begreppet försäljning i ledet efter raffinaderiledet all försäljning i stora partier på spotförsäljningsbasis (direkt vid raffinaderiporten) till oljeföretag (inbegripet Galp Energias egna bolag), handlare, återförsäljare eller större industrikunder, inbegripet import av diesel (67). Försäljningen i ledet efter raffinaderiledet i Portugal utgörs av Petrogals samlade försäljning i ledet efter raffinaderiledet minus exporten och plus importen till Portugal. Utbudssidan av marknaden i ledet efter raffinaderiledet i Portugal omfattar därför Petrogal och andra än portugisiska raffinaderier som exporterar sina produkter till Portugal och, t.ex. vad beträffar efterfrågesidan av dieselmarknaden, olika kedjor av bensindistributörer, såsom Petrogal Repsol, CEPSA och BP, som antingen köper eller får leveranser av Petrogal, eller importerar diesel från utlandet.
(306)
Huvudsyftet med kontrollen av investeringsstöd är inte att skydda kunder (eller handlare) mot oönskade konsekvenser av konkurrensbegränsande beteende, t.ex. minskning av kundernas avkastning genom monopolistisk prissättning som genomförs av karteller eller marknadsaktörer som missbrukar sin dominerande marknadsställning. Investeringsstödet gör det möjligt att öka utbudet på marknaden, och leder på så sätt till en prissänkning som åtminstone på kort och medellång sikt gynnar konsumenterna.
(307)
Syftet med kontrollen av investeringsstöd är snarare att skydda andra producenter och andra medlemsstaters ekonomier mot otillbörlig snedvridning (dvs. utöver den grad av snedvridning som anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget) av konkurrensen och handeln. Konkurrensen mellan tillverkarna äger rum i tillverkningsledet, och i detta fall äger konkurrensen mellan raffinaderierna rum vid försäljningen i ledet efter raffinaderiledet.
(308)
Medan de standardtak för regionalstöd som fastställts i regionalstödskartorna och minskningen av stödnivån för stora investeringsprojekt enligt punkt 60 i riktlinjerna är tänkta att införa en standard (och för stora projekt) en progressiv nivå av skydd mot sådan snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln, är punkt 68 a och b avsedda att med tanke på en efterföljande ingående bedömning sålla ut de situationer där konkurrensen mellan tillverkarna kan påverkas mest. Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 b avser i vilken utsträckning investeringsstöd innebär en betydande kapacitetsökning som gör det möjligt för stödmottagaren att släppa ut varumängder på en i absoluta eller relativa termer vikande marknad under gynnsammare villkor än de konkurrenter som inte får stöd. Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a avser i vilken utsträckning investeringsstöd kommer att bibehålla, förstärka eller skapa en stark ställning på marknaden för stödmottagaren som en dominerande marknadsaktör kan missbruka t.ex. genom att avskärma marknaden. I båda fallen kan konkurrenter förlora marknadsandelar på marknaden i tillverkningsledet, drabbas av minskad lönsamhet eller utestängas från marknaden, medan potentiella konkurrenter kan hindras från tillträde till marknaden.
(309)
Kommissionen anser därför att granskningen ska göras i tillverkningsledet. Marknadsläget i tillverkningsledet är avgörande, eftersom beslut om statligt stöd till produktionsanläggningar bygger på en bedömning av stödets inverkan på snedvridning av konkurrensen mellan tillverkare och på handeln mellan medlemsstater. Om stödmottagarens marknadsandel i föregående marknadsled (ledet efter raffinaderiledet) är stor kan det antas att detta i sig gör att en betydande snedvridning av konkurrensen kan konstateras, oavsett marknadsandelen i senare marknadsled. Därför behöver försäljningen av diesel i inom och utom detaljhandelsledet, även om de i kommissionens tidigare koncentrationsärenden (68) ingick i definitionerna av de relevanta produktmarknaderna, inte beaktas vid granskningen i förhållande till villkoren i punkterna 68 a och 68 b.
(310)
Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b utgör ett enkelt filter för att på ett mekaniskt sätt kartlägga risksituationer för konkurrens och handel. En närmare bedömning av dessa risker görs dock inom ramen för den därpåföljande ingående bedömningen. Även om denna ingående bedömning normalt rör marknadssituationen i tillverkningsledet, kan det bli nödvändigt, till exempel vid en avskärmning av marknaden, att analysera stödets effekter i efterföljande marknadsled.
(311)
Mot bakgrund av kommissionens beslutspraxis i ärenden om statligt stöd inom andra ekonomiska sektorer, särskilt bilindustrin (69), och det faktum att investeringsprojektet endast rör utgifter inom Petrogals raffineringsverksamhet, är det ledet efter raffinaderiledet som är den enda relevanta nivån för detta beslut när det gäller granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(312)
I beslutet om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen om den relevanta geografiska marknaden för diesel bör anses omfatta EES-området eller vara en regional (Iberiska halvön) eller nationell marknad.
(313)
Portugal anser att den relevanta marknaden för diesel bör vara vidare än den nationella marknaden, helst den västeuropeiska marknaden eller EES-marknaden. Konkurrenterna 1 och 2 gör ingen åtskillnad mellan de marknadsnivåer som ska bedömas. De hävdar att den relevanta geografiska marknaden bör vara den portugisiska marknaden eller på sin höjd den iberiska marknaden.
(314)
År 1997 antog kommissionen sitt tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (nedan kallat tillkännagivandet) (70). I tillkännagivandet anses att den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.
(315)
Tillkännagivandet är avsett som ett verktyg för bedömning av politiken på områdena antitrust och koncentrationskontroll. Det bygger på de utredningsbefogenheter som ges inom ramen för politiken på dessa områden och är inte direkt tillämpligt på statligt stöd. I tillkännagivandet fastslås uttryckligen att ”i ärenden om statligt stöd avser bedömningen i första hand mottagaren och den berörda branschen/sektorn och inte de konkurrensbegränsningar stödmottagaren är utsatt för”. I tillkännagivandet anges dock att inslag i det tillvägagångssätt som beskrivs ”kan […] utgöra grunden för bedömningen av ärenden om statligt stöd”.
(316)
Kommissionen har till dags dato inte offentliggjort något tillkännagivande om principer och tillvägagångssätt för definitionen av den relevanta produktmarknad och den geografiska marknaden i ärenden om statligt stöd. Riktlinjerna ger i sig ingen vägledning om hur den relevanta geografiska marknaden ska definieras. Punkt 70 i riktlinjerna innehåller dock en formulering som talar för en bedömning på EES-nivå: ”För tillämpningen av a […] kommer försäljningen […] att fastställas […], i regel inom EES eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter”.
(317)
Den korrekta definitionen av en geografisk marknad måste ses mot bakgrund av möjliga orsaker till skada. Det förefaller dock vara rimligt att anta att villkoren i punkt 68 a i riktlinjerna, när det gäller marknadsandelar som överstiger 25 %, är avsedda att skydda konkurrenter i EES-området från att avskärmas från den marknad där de är verksamma eller vägras tillgång till den marknaden (dvs. trängs ut) genom ett konkurrensbegränsande beteende hos en stödmottagare med inflytande på marknaden.
(318)
I detta beslut är det inte relevant att fastställa den exakta geografiska avgränsningen av marknaden i tillverkningsledet, eftersom Petrogals marknadsandel överskrider tröskelvärdet på 25 % endast på den nationella marknaden. Det räcker att kontrollera om den nationella marknaden utgör den relevanta geografiska marknaden. De argument som förts fram av konkurrenterna, och på vilka Portugal har lämnat synpunkter, i synnerhet om importhinder och begränsad lagringskapacitet, beaktades. Slutsatsen drogs att en definition av den geografiska marknaden som avviker från det gängse tillvägagångssättet att vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b definiera marknader som EES-marknaden och fastställa den nationella marknaden som den relevanta geografiska marknaden, kan berättigas endast om det finns tydliga tecken på att marknaden i stor utsträckning är stängd. Därför är det nödvändigt att bedöma om det föreligger handelshinder som skulle hindra de företag som konkurrerar med Petrogal på utanför detaljistmarknaden från att importera diesel från andra än portugisiska raffinaderier om de priser som tillämpas på den portugisiska marknaden i ledet efter raffinaderiledet överskrider dem som konstaterats på den större marknaden.
(319)
I detta sammanhang konstaterades följande:
-
Den diesel som säljs på den portugisiska marknaden har samma tekniska egenskaper som den diesel som säljs på angränsande marknader.
-
Det finns inga importtullar för handel inom EES-området.
-
Det finns inte några juridiska eller administrativa begränsningar för import till Portugal.
-
Av de statistiska uppgifter som lämnats av Portugal (se skäl 195) framgår förekomsten av handelsflöden, både import till Portugal och export från Portugal till grannländerna. Exporten har minskat på grund av det ökade behovet av diesel i Portugal.
-
Importen sker både via sjö- och vägtransportsystemen; importvolymerna under de senaste åren har i hög grad påverkats av yttre händelser, och ökat väsentligt under de senaste åren. Ökningen av importen visar att de andra marknadsaktörerna har tillgång till leveransalternativ och har möjlighet att ersätta de direkta leveranserna från Petrogals raffinaderier med import. De uppgifter som tillhandahållits av Portugal (se skäl 195) visar att detta är särskilt tydligt för år 2009, till följd av ett stopp i produktionen på flera veckor efter en olycka i raffinaderiet i Sines.
-
Portugal tillbakavisar anklagelserna om att Petrogal kontrollerar mer än 90 % av den befintliga lagerkapaciteten och uppger att tredje parters lagerkapacitet motsvarar en leveranskapacitet på 2,9 miljoner ton per år, vilket motsvarar över 50 % av den nationella marknaden. Ingen konkurrent var intresserad av att köpa ytterligare lagerkapacitet när sådan erbjöds till försäljning.
-
Konkurrenterna har uppmanats att ge konkreta exempel som bekräftar förekomsten av dessa handelshinder eller beskrivningar av situationer då de har drabbats av svårigheter vid importen av diesel, men de lämnade inte några sådana uppgifter.
(320)
I avsaknad av konkreta exempel och på grundval av de uppgifter som lämnats av Portugal om lagringskapacitet och import dras slutsatsen att det inte finns några bevis för att det faktiskt förekommer begränsningar av tillgången på lagerkapacitet och andra hinder för importen av diesel.
(321)
Priserna på diesel som tredje man köper av Petrogal i ledet efter raffinaderiledet förefaller motsvara kostnaden för att importera diesel till Portugal. Såsom föreslogs av Portugal i samband med anmälan och anges i avsnitt 3.4.3 i beslutet om att inleda förfarandet, bygger priserna i ledet efter raffinaderiledet på internationella produktprisnoteringar och, när det gäller raffinaderiprodukter i Portugal, på Platts (Rotterdam) priser för den nordvästeuropeiska regionen plus ett tillägg (transport, frakt, försäkring, förluster och annat). Detta tyder på att det rör sig om en större marknad än den nationella (portugisiska) marknaden. Konkurrenterna framförde inte argument om de priser som tillämpas av Petrogal i ledet efter raffinaderiledet, utan begränsade sina synpunkter till Petrogals inflytande och ställning på marknaden. Konkurrent 1 påpekade att förhållandet mellan den sammanlagda importen och exporten av diesel var för litet för att motivera en regional marknad, men uppgav inte att det att det skulle råda brist på diesel, eller förelåg en situation där kontroll av lagerkapaciteten skulle medföra svårigheter för konkurrenterna.
(322)
Konkurrent 2 påpekade däremot (se skäl 109) att investeringsprojektet skulle förvandla Petrogal till en nettoexportör till andra marknader och stärka företagets marknadsposition på den iberiska halvön.
(323)
Man kan följaktligen inte dra slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för diesel är nationell, eftersom inte förefaller finnas några begränsningar för import av diesel till Portugal eller för export till grannländerna. De berörda geografiska marknaden är åtminstone den regionala marknaden, dvs. Iberiska halvön.
(324)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel när det gäller huruvida den relevanta geografiska marknaden för tung nafta bör anses omfatta EES-området eller vara en regional (Iberiska halvön) eller nationell marknad.
(325)
Portugal ansåg att den relevanta geografiska marknaden för tung nafta och naftaderivat utgjordes minst av EEA och var eventuellt världsomfattande. Konkurrenterna hade inte några invändningar mot denna definition av den relevanta geografiska marknaden.
(326)
Portugals synpunkter har inte bestridits av de berörda parterna, och eftersom tung nafta är en handelsvara som lätt kan transporteras långa sträckor till låga transportkostnader utgörs den relevanta geografiska marknaden utgörs av minst EES-området (71).
(327)
I punkt 68 a i riktlinjerna föreskrivs att kommissionen ska göra en ingående bedömning av om ”stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten eller de berörda produkterna på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen”.
(328)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte bekräfta att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a i riktlinjerna överskridits, på grund av tvivel vad gäller den lämpliga definitionen av den relevanta produktmarknaden, den relevanta geografiska marknaden och den relevanta nivån för bedömningen (ledet efter raffinaderiledet, inom eller utom detaljistledet). Dessutom fanns det inga uppgifter att tillgå på gruppnivå (t.ex. rörande ENI:s marknadsandelar). Uppgifter för naftaderivat var inte heller tillgängliga.
(329)
Av de uppgifter som lämnats av Portugal framgår att Petrogals marknadsandel för diesel i ledet efter raffinaderiledet ligger under 25 % på den regionala marknaden (Iberiska halvön), såsom nämndes i beslutet om att inleda förfarandet och bekräftades av Portugal under det formella granskningsförfarandet. Uppgifterna avser endast Petrogals produktionskapacitet, eftersom Portugal har förklarat att ENI inte bedriver verksamhet i ledet efter raffinaderiledet på Iberiska halvön. Även i Västeuropa och EES-området ligger Petrogals marknadsandel på koncernnivå (inklusive ENI:s marknadsandelar) i ledet efter raffinaderiledet under 25 %, vilket framgår av de uppgifter som Portugal lämnat (se tabellerna 6 och 7 nedan).
Tabell 6
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på den västeuropeiska marknaden
(miljoner ton/år)
Berörd produkt
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
Den västeuropeiska marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
Den västeuropeiska marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Diesel
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabell 7
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på EES-marknaden
(miljoner ton/år)
Berörd produkt
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Diesel
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
På grundval av uppgifterna i tabellerna 6 och 7 dras slutsatsen att Petrogal inte står för mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten på den relevanta marknaden på regional nivå (Iberiska halvön), och inte heller inom Västeuropa och EES-området, inklusive marknadsandelarna på ENI-koncernnivå i ledet efter raffinaderiledet. När det gäller diesel överskrids således inte det tröskelvärde som anges i punkt 68 a i riktlinjerna.
(331)
Eftersom ENI:s och Petrogals sammanlagda marknadsandel inte överstiger 25 % är det inte nödvändigt att undersöka huruvida Petrogals marknadsandel kontrolleras av ENI i en omfattning som förutsätter att deras sammanlagda marknadsandel ska beaktas.
(332)
Enligt de uppgifter som har lämnats av Portugal bearbetar de flesta raffinaderier som producerar tung nafta denna för företagsinternt bruk. De uppgifter om marknadsandelar som lämnats av Portugal för den erforderliga granskningen i förhållande till punkt 68 a avser försäljning till EES-området, dvs. den kommersiella marknaden.
(333)
För att undersöka om projektet är förenligt med punkt 68 a i riktlinjerna måste Petrogals marknadsandel före och efter investeringen analyseras och det måste kontrolleras om den överstiger 25 %.
Tabell 8
Petrogal marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
Petrogals försäljning
EES-marknaden
Petrogals marknadsandelar
Petrogals försäljning
EES-marknaden
Petrogals marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Bensen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Lösningsmedel
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabell 9
ENI:s marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
ENI:s försäljning
EES-marknaden
ENI:s marknadsandelar
ENI:s försäljning
EES-marknaden
ENI:s marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
ej tillämpligt
16 045
ej tillämpligt
15 640
-
Bensen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Lösningsmedel
ej tillämpligt
599
ej tillämpligt
599
Tabell 10
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
Ej tillämpligt
16 045
Ej tillämpligt
15 640
-
Bensen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20]%
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Lösningsmedel
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
På grundval av siffrorna i tabellerna 8 till 10 dras slutsatsen att Petrogal både ensamt och tillsammans med ENI, har marknadsandelar som är mindre än 25 % av den berörda produkten på den relevanta produktmarknaden för tung nafta i EES-området. Inte heller på marknaden för naftaderivat överskrider Petrogals marknadsandel 25 %.
(335)
Dessutom uppgår den sammanlagda interna produktionen av tung nafta för Petrogals eget bruk, vilket inte framgår av uppgifterna om marknadsandelar i tabell 8, till mindre än [ 5] % av EES-detaljistmarknadens storlek. Tilläggsproduktionen i raffinaderiet i Sines uppgår till ungefär [ 5]%.
(336)
På grundval av dessa överväganden dras för tung nafta slutsatsen att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a inte överskrids.
(337)
Enligt punkt 68 b i riktlinjerna ska kommissionen inleda en ingående bedömning om den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar minde än 5 % av marknaden, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.
(338)
I punkt 70 i riktlinjerna anges följande: ”För tillämpningen av a och b kommer försäljningen och den synliga konsumtionen att fastställas på berörd nivå i Prodcom-listan, i regel inom EES, eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter.”
(339)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen, för alla de berörda produkterna, tvivel om huruvida den produktionskapacitet som skapades genom investeringsprojektet motsvarade mer än 5 % av varje marknad, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen och, om så var fallet, om den genomsnittliga årliga tillväxten av produktens synliga konsumtionen under de senaste fem åren (innan arbetet inleddes) var lägre än den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten i EES.
(340)
Den genomsnittliga årliga tillväxttakten (Compound Annual Growth Rate, CGR) av den synbara förbrukningen av diesel i EES-området under åren 2001-2006 var cirka 2,12 % uttryckt i volym eller 15,38 % uttryckt i värde. Den motsvarande genomsnittliga årliga tillväxten för BNP i EES-området under perioden 2001-2006 uppgick till 2,06 % i reala termer (motsvarar volym) och 4,12 % i nominella termer (motsvarar värde).
(341)
Marknaden för diesel kan följaktligen inte betraktas som underpresterande om den genomsnittliga årliga tillväxten, både i volym och värde, jämförs med BNP-tillväxten i nominella och reala termer. Det är därför inte nödvändigt att undersöka om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av den berörda marknaden.
(342)
För att undersöka om investeringsprojektet är förenligt med punkt 68 b i riktlinjerna måste kommissionen kontrollera om den kapacitet som skapas genom investeringsprojektet är mindre än 5 % av marknadens storlek, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.
(343)
Portugal lade fram de uppgifter som återges i tabellerna 11-13. Siffrorna i kolumnen för EES-marknaden är identiska med dem som i tabellerna för marknadsandelar anges som EES-marknaden (försäljning). Eftersom storleken på detaljistmarknaden (försäljning) är mindre än storleken på den synliga konsumtionen inklusive produktionen för eget bruk, ger uppgifterna om den ökade produktionskapaciteten uttryck för en övervärdering av betydelsen av ökningen. De kan således sägas utgöra ett värsta tänkbara scenario.
Tabell 11
Förhållandet mellan den ökade produktionskapaciteten i raffinaderiet Sines och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabell 12
Förhållandet mellan den ökade produktionskapaciteten i Matosinhos och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabell 13
Förhållandet mellan den sammanlagda ökningen av produktionskapaciteten i raffinaderierna i Sines och Matosinhos och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
I samtliga fall är ökningen av produktionskapaciteten för de produkter som anges i tabellerna 11-13 lägre än 5 % på de relevanta produktmarknaderna inom EES-området. Det anses följaktligen att investeringsprojektet inte överstiger det tröskelvärde som anges i den första delen av punkt 68 b i riktlinjerna.
7. SLUTSATS
(345)
På grundval av de uppgifter som läggs fram i skälen 278-344 överskrider investeringsprojektet inte de tröskelvärden som fastställs i punkt 68 a och b i riktlinjerna för de berörda produkterna. Det är därför inte nödvändigt att göra en ingående bedömning av stödet efter inledandet av det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget.
(346)
Slutsatsen kan dras att det föreslagna regionala investeringsstödet till förmån för Petrogal uppfyller alla de villkor som anges i riktlinjerna för att betraktas som förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 a i fördraget. Det är därför inte nödvändigt att bedöma om stödet kan godkännas på grundval av andra undantag i fördraget.
(347)
Portugal har undantagsvis samtyckt till att detta beslut antas på engelska som enda giltiga språk.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Det statliga stöd som Portugal avser att bevilja Petrogal till ett belopp av 160 484 007 euro i nominellt värde (121 091 314 euro i diskonterade priser) motsvarande en högsta stödnivå på 12,43 % i diskonterade priser, är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i fördraget.
2. Genomförandet av det statliga stöd som avses i artikel 1.1 godkänns följaktligen. Vid avvikelser från de planerade bidragsberättigande utgifterna och från den anmälda tidsplanen för beviljande av statligt stöd får Portugal inte överskrida det högsta stödbeloppet i diskonterade priser 121 091 314 euro eller den högsta tillåtna stödnivån i diskonterade priser 12,43 %.
Artikel 2
1. Portugal ska lägga fram interimsrapporter för kommissionen vart femte år från och med den dag då detta beslut antas. Interimsrapporterna ska innehålla uppdaterad information om de statliga stödbelopp som beviljas, om genomförandet av avtal om stöd och om eventuella andra investeringsprojekt som inletts vid raffinaderierna i Sines eller Matosinhos.
2. Portugal ska dessutom, inom sex månader efter det att den sista delen av det statliga stödet beviljats på grundval av den anmälda tidsplanen, lägga fram en detaljerad slutrapport med uppgifter om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av avtalen om stöd och om eventuella andra investeringsprojekt som inletts vid raffinaderierna i Sines eller Matosinhos.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.
Utfärdat i Bryssel den 3 augusti 2011.