ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 juni 2012
om statligt stöd nr SA.28356 (C 37/09, f.d. N 226/09) - Habidite Alonsotegi
[delgivet med nr C(2012) 4194]
(Endast den spanska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2013/198/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget med avseende på stöd nr C 37/09 (f.d. N 226/09) (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 15 april 2009 anmälde de spanska myndigheterna, för att uppnå rättslig säkerhet, två avtal som ingåtts den 15 december 2006 mellan Bizkailur S.A. (nedan kallat Bizkailur) och Diputación Foral de Bizkaia (nedan kallat Diputación), å ena sidan, och de privata företagen Habidite Technologies País Vasco S.A. (nedan kallat Habidite), Grupo Empresarial Afer S.L. (nedan kallad Afergruppen) och Habiditegruppen, å andra sidan.
(2)
Den 2 december 2009 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i fördraget med avseende på de anmälda avtalen (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (3). Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning av den 12 mars 2010 (4).
(3)
De spanska myndigheterna har inte lämnat några synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Habidite lämnade synpunkter på beslut om att inleda förfarandet den 9 april 2010. Dessa synpunkter översändes genom en skrivelse av den 15 april 2010 till de spanska myndigheterna, som svarade i en skrivelse av den 12 maj 2010. Ingen annan tredje part har lämnat synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.
(4)
Den 6 september 2010 begärde Habidite med stöd av förordning (EG) nr 1049/2001 tillgång till de handlingar i ärendet som kom från de spanska myndigheterna (5). Kommissionen rådfrågade de spanska myndigheterna om denna begäran den 10 september 2010. De spanska myndigheterna svarade den 13 september att de inte motsatte sig att Habidite gavs tillgång till de begärda handlingarna. De begärda handlingarna översändes till Habidite den 7 oktober 2010.
(5)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 28 juni 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 26 juli 2010, och den 8 december 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 14 januari 2011.
(6)
Habidite lämnade ytterligare synpunkter och upplysningar den 27 juli 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 3 november 2011, den 6 april 2011 (skrivelsen registrerades som mottagen den 13 april 2011), som de spanska myndigheterna besvarade den 30 maj 2011 (skrivelsen registrerades som mottagen den 6 juni 2011), och den 7 juli 2011. Kommissionens avdelningar träffade företrädare för Habidite den 3 februari 2011 i Bryssel, på företagets begäran.
II. BAKGRUND
(7)
De två avtal som detta beslut gäller ingicks den 15 december 2006 mellan Bizkailur och Diputación, å ena sidan, och Habidite, Afergruppen och Habiditegruppen, å andra sidan.
(8)
Bizkailur var ett företag som i sin helhet ägdes av Diputación och vars sociala syfte var att köpa och anpassa mark för industriprojekt och projekt avseende subventionerade bostäder i provinsen Bizkaia. I juni 2010 slogs Bizkailur och två andra offentliga företag med liknande verksamhet samman till Azpiegiturak S.A.U., som också ägs i sin helhet av Diputación och bedriver liknande verksamhet (6).
(9)
Habidite ingår, tillsammans med andra anknutna företag i Habiditegruppen, i den privata Afergruppen, som har sitt säte i Ortuella i Bizkaia (7). På dagen för anmälan bestod Afergruppen av sammanlagt 13 företag (8) verksamma i byggsektorn och närliggande sektorer. Samtliga företag i Afergruppen var vid den tiden majoritetsägda och kontrollerades av […] (9). Enligt Diputación och Habidite var varken Habidite eller Afergruppen företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) (nedan kallade riktlinjerna) vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen.
(10)
De anmälda avtalen ingicks för att stödja ett nyinvesteringsprojekt som skulle genomföras av Habidite: uppförande av en fabrik för tillverkning av byggmoduler (nedan kallad Habidite-fabriken) i Alonsotegi, en by i det administrativa området (comarca) Gran Bilbao. Den dag då de anmälda avtalen ingicks betraktades comarca Gran Bilbao som en region som får stöd enligt artikel 107.3 c i fördraget (11). Habidite-fabriken skulle ge 1 100 nya arbetstillfällen i detta stödområde.
(11)
Den nya fabriken skulle tillverka ”Habidite-moduler”, dvs. prefabricerade byggmoduler för direktmontering av bostäder och byggnader. Habidite-modulerna skulle tillverkas med löpandebandsteknik av samma slag som används i bilindustrin och därefter transporteras och direktmonteras på den planerade platsen. Produkten betraktades som innovativ inte bara på grund av den unika tillverkningstekniken utan även på grund av tids- och resursbesparingarna vid monteringen av slutprodukten (byggnader och bostäder) och användningen av material som möjliggör energibesparingar. Företaget hade ansökt om flera patent i anslutning till denna produkt (12).
(12)
Enligt uppgifter som lämnats av Diputación uppskattades kostnaderna för detta investeringsprojekt i Alonsotegi vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen till 55 miljoner euro, enligt följande:
Mark
4,8 miljoner euro
Industribyggnad
22,5 miljoner euro
Markanpassning (urbanización)
4,04 miljoner euro
Installationer
24,0 miljoner euro
Totalt
55,34 miljoner euro
(13)
Årsproduktionen i den planerade Habidite-fabriken uppskattades till 3 500 hus de första år fabriken var i drift och 4 500 hus när full produktionskapacitet nåtts.
(14)
För att förstå det sammanhang i vilket de anmälda avtalen ingicks den 15 december 2006 krävs en kort beskrivning av den rättsliga ramen för subventionerade bostäder i País Vasco (nedan kallat Baskien).
(15)
Innan krisen bröt ut 2008 var de genomsnittliga fastighetspriserna högre i denna självstyrande region (comunidad autónoma) än i övriga Spanien, och de fortsatte att vara högre fram till dagen för detta beslut. De baskiska myndigheterna strävar efter att ge missgynnade kategorier av medborgare tillgång till boende genom att tillhandahålla subventionerade bostäder inom ramen för den skyddade ordningen (viviendas protegidas) och den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas). Dessa två kategorier av subventionerade bostäder beskrivs nedan.
(16)
I Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo (13) (nedan kallad regionallag 2/2006) föreskrevs att
a)
40 % av den stadsplanerade marken för bebyggelse ska upplåtas för bostäder som omfattas av den skyddade (viviendas protegidas) och den halvskyddade (viviendas tasadas) ordningen, med en andel på 20 % vardera (artikel 80.2 i regionallag 2/2006),
b)
55 % av den icke-stadsplanerade mark som kan bebyggas ska reserveras för bostäder som omfattas av den skyddade ordningen (viviendas protegidas), och 20 % för bostäder som omfattas av den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) (artikel 80.3 i regionallag 2/2006).
(17)
Bostäder som omfattas av den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) tillhör en kategori mellan subventionerade bostäder och bostäder som säljs fritt på marknaden. Priserna för halvskyddade bostäder (viviendas tasadas) begränsas genom regionallag 2/2006 till högst 1,7 gånger de högsta priserna för likvärdiga bostäder som omfattas av den skyddade ordningen (viviendas protegidas). De högsta priserna för den senare kategorin i provinsen Bizkaia fastställs på grundval av Orden (föreskrift) av den 1 augusti 2004 från departementet för bostäder och sociala frågor (14), i vilken anges ett första reglerat pris som därefter ska indexeras årligen på grundval av ĺndice de Precios al Consumo (konsumentprisindex) (IPC), som bestäms av Instituto Nacional de Estadística (Spaniens nationella statistikinstitut).
(18)
Enligt Diputacíon gav detta 2006, när de anmälda avtalen ingicks, följande högsta priser för skyddade bostäder (viviendas protegidas):
-
1 351,86 euro/m2 för kommuner som förtecknas i bilaga I till föreskriften av den 1 augusti 2004,
-
1 307,94 euro/m2 för kommuner som förtecknas i bilaga II till föreskriften av den 1 augusti 2004,
-
1 181,54 euro/m2 för övriga kommuner,
-
472,40 euro/m2 för biutrymmen (garage/förråd etc.).
Priserna för viviendas tasadas begränsades till högst 1,7 gånger de ovan angivna priserna.
(19)
Diputación uppger att Bizkailur när de anmälda avtalen ingicks med Habidite agerade inom ramen för Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (lag 7/1985) (15), som ger kommuner rätt att själva hantera frågor av lokalt intresse, bl.a. tillhandahållande av subventionerade bostäder (artikel 25). I enlighet med artikel 109.2 i Real Decreto 1372/1986 (kungligt dekret 1372/1986) och artikel 79 i lag 7/1985 (den konsoliderade versionen) överförde kommunerna till Bizkailur, kostnadsfritt eller mot ersättning, tillgångar som behövdes för nå mål i fråga om subventionerade bostäder. Vid tiden för ingåendet av de anmälda avtalen (den 15 december 2006) angavs målen i fråga om subventionerade bostäder i en plan som antagits av Diputación 2004 för tillhandahållande av subventionerade bostäder i Bizkaia under perioden 2004-2007 - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (nedan kallad Plan Foral). Enligt Diputación skulle Bizkailur enligt Plan Foral under perioden 2004-2007 ha tillhandahållit totalt 3 000 bostäder inom ramen för den skyddade ordningen.
(20)
Enligt det första avtalet, som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas ”åtgärd 1” och nedan kallas markavtalet, gjorde Diputación och Bizkailur utfästelser om att Bizkailur skulle förvärva och anpassa för industriellt bruk en tomt på totalt 101 430 m2 (81 600 m2 för industrianläggningen, 5 300 m2 för kontor och 14 300 m2 för industriella biutrymmen) i industriområdet Montealegre i Alonsotegi, inom 24 månader från dagen för avtalets undertecknande (artikel 1 ii i del två i avtalet). Bizkailur skulle överföra äganderätten till den anpassade marken till Habidite inom tolv månader från dagen för avtalets undertecknande (artikel 1 iii i del två i avtalet), ”utan avgift, kostnad eller insats”, till ett pris som motsvarade ”Bizkailurs faktiska kostnader för förvärvet” (artikel 1 vi i del två i avtalet). Detta pris skulle betalas av Habidite inom sju år från dagen för överföringen av äganderätten, i fyra lika stora delbetalningar (på 25 % vardera) som skulle göras i slutet av det fjärde, det femte, det sjätte och det sjunde året (artikel 1 vii i del två i avtalet).
(21)
Enligt det andra avtalet, som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas åtgärd 2 och nedan kallas bostadsavtalet, skulle Diputación, direkt eller genom Bizkailur, ha köpt totalt 1 500 bostäder, varav 750 med en yta under 75 m2, av Habidite. Diputación eller Bizkailur skulle ha beställt de 1 500 bostäderna mellan maj 2007 och slutet av juni 2010, för att kunna tillhandahålla samtliga 1 500 bostäder i maj 2011.
(22)
De bostäder som omfattades av avtalet skulle ha byggts på mark som Bizkailur ställt till förfogande för Habidite och sedan sålts inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas) direkt av Diputación eller Bizkailur eller av Habidite självt i enlighet med tillämpliga bestämmelser om högsta pris (se skälen (14)-(19)). När de bostäder som omfattades av avtalet skulle säljas av Diputación eller Bizkailur skulle Habidite inte ha förvärvat äganderätten till den mark på vilken bostäderna skulle byggas. I sådana fall skulle dess uppgift endast ha varit att bygga bostäderna.
(23)
I avtalet föreskrevs också att Habidite eller Afergruppen i undantagsfall skulle kunna agera byggherrar för en del av de bostäder som omfattades av avtalet (artikel A f i bostadsavtalet). I sådana undantagsfall skulle Habidite eller Afer först ha fått äganderätten till den mark som behövdes för uppförandet av bostäderna, därefter ha utfört byggnadsarbetet och slutligen själva ha sålt bostäderna inom ramen för den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas). I sådana fall skulle Habidite eller Afer bara ha behållit det föreskrivna priset för bostäderna enligt nedan, medan den del av priset som motsvarade marken skulle ha överförts till Diputación och/eller Bizkailur.
(24)
Enligt artikel A e i bostadsavtalet skulle Habidite få följande pris för de 1 500 bostäderna:
a)
Bostäder på mer än 75 m2: 83 % av det pris som Bizkailur tog ut för boutrymmet, plus 100 % av priset för biutrymmena (garage, förråd).
b)
Bostäder på mindre än 75 m2: 83,30 % av det pris som Bizkailur tog ut för boutrymmet, plus 100 % av priset för biutrymmena (garage, förråd).
(25)
Bizkailur skulle därmed ha behållit återstående 17 % respektive 16,70 % av det pris man fått för bostäderna (utom för biutrymmena - garage, förråd etc. - för vilka Habidite skulle ha fått behålla hela försäljningspriset).
(26)
I ett exempel som gavs av Diputación skulle Habidite, för ett hus på 75 m2 som såldes inom ramen för den halvskyddade ordningen 2006, ha fått 143 060,58 euro (83 % av 75 m2 × 1 351 euro × 1,7), plus 28 107,6 euro för biutrymmena (100 % av 35 m2 × 472,4 euro) av det totala pris på 200 459,5 euro till vilket Bizkailur skulle ha sålt bostaden inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas).
(27)
Enligt artikel A g i bostadsavtalet skulle i undantagsfall en del av de 1 500 bostäder som omfattades av avtalet med Habidite ha kunnat säljas av Diputación eller Bizkailur till marknadspris, varvid Habidite skulle ha fått samma procentuella andelar av försäljningspriset som föreskrivs i artikel A e och anges i skäl (24).
(28)
Diputación och Bizkailur genomförde inte någon offentlig upphandling innan bostadsavtalet ingicks med Habidite.
(29)
Habidite-projektet avbröts slutligen i praktiken. Enligt Diputación var det främsta skälet att Bizkailur skulle ha fått bära kostnader som var högre än de som först beräknats för förvärvet och anpassningen för industriellt bruk av den tomt där Habidite-fabriken skulle ha uppförts.
(30)
Diputación tillkännagav (16) att Bizkailur mellan maj 2007 och april 2008 hade köpt 205 487,73 m2 mark för detta projekt, för vilken man betalat totalt 4,7 miljoner euro. Enligt Diputación var det nödvändigt att förvärva ytterligare 95 000 m2, vilket beräknades kosta ytterligare 2,6 miljoner euro. Kostnaderna för att anpassa marken för industriellt bruk uppskattades i mars 2009 till 28,5 miljoner euro.
(31)
Äganderätten till den mark som redan förvärvats av Bizkailur för projektet överfördes inte till Habidite.
III. BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
(32)
I beslutet om att inleda förfarandet av den 2 december 2009 (17) ansåg kommissionen att både markavtalet och bostadsavtalet tycktes ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Stödet tycktes inte heller vara förenligt med fördraget enligt några av de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd.
(33)
När det gällde markavtalet drog kommissionen den preliminära slutsatsen att villkoren för stödmottagarens återbetalning för markförvärvet och anpassningen liknade ett räntefritt lån, vilket innebar att Habidite beviljades en fördel som man inte hade kunnat få på marknaden.
(34)
I fråga om bostadsavtalet noterades i beslutet om att inleda förfarandet att det pris som Bizkailur skulle betala för de 1 500 bostäderna inte tycktes vara ett normalt marknadspris, eftersom stödmottagaren i sin egen affärsplan uppskattat det genomsnittspris man skulle få från Bizkailur till 2 012,19 euro/m2, medan det uppskattade genomsnittliga marknadspriset skulle ha varit 1 762,6 euro/m2.
(35)
Kommissionen noterade också att det fanns flera tecken på att Habidite beviljats en fördel mot bakgrund av domstolens dom i P&O Ferries-målet (18): a) bostadsavtalet hade inte ingåtts genom offentlig upphandling; b) Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur hade varken gjort gällande eller bevisat att det fanns behov subventionerade bostäder; c) enligt bostadsavtalet kunde en del av de 1 500 bostäder som köpts från Habidite säljas på marknaden. Kommissionen noterade också att förvärvet av en stor del av den nya fabrikens produktion de första verksamhetsåren minskade de risker som normalt är förknippade med ett nyinvesteringsprojekt. När det gäller kriteriet om användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten påpekades i beslutet i fråga om potentiellt stöd i samband med båda avtalen att Bizkailur är ett företag som i sin helhet ägs och kontrolleras av de offentliga myndigheterna och som fullgör uppgifter som det får av staten. Vad selektivitet beträffar noterades att avtalen tydligt gynnade enbart Habidite och Afergruppen. När det gäller snedvridning av konkurrensen och effekten på handeln inom unionen betonades att Habidite var verksamt i byggsektorn, där konkurrensen är mycket hård och stöd till ett företag kan skada företag från andra medlemsstater.
(36)
I beslutet om att inleda förfarandet uttrycktes tvivel i fråga om förenligheten hos det eventuella stödet i anslutning till de anmälda avtalen med fördraget enligt de kriterier för förenlighet som anges i kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (19), kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (20) och den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (21).
IV. SYNPUNKTER FRÅN DE SPANSKA MYNDIGHETERNA
(37)
De spanska myndigheterna lämnade inga synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet (se skäl 3) men lämnade på kommissionens begäran ytterligare upplysningar efter beslutet om att inleda förfarandet och bemötte även en del av de argument som framförts av Habidite. Dessa svar och ytterligare upplysningar sammanfattas i skälen (48)-(54).
V. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART
(38)
Såsom anges i skälen (3) och (6) lämnade Habidite synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 9 april 2010 och lämnade ytterligare upplysningar och synpunkter den 27 juli 2010, den 6 april 2011 och den 7 juli 2011. Habidite lämnade i det sammanhanget relevanta faktauppgifter som inte varit kända för kommissionen vid tiden för beslutet om att inleda förfarandet och framförde argument för att bestrida förekomsten av stöd i de anmälda avtalen. Dessa argument och de nya faktaupplysningar som lämnades av Habidite sammanfattas i skälen (39)-(47).
(39)
För det första uppgav Habidite att ett tredje avtal ingåtts samma dag som mark- och bostadsavtalet (den 15 december 2006). Enligt detta tredje avtal (nedan kallat avtalet om utbildningsstöd) åtog sig Diputación att ge Habidite utbildningsstöd för de 1 100 nyanställda på Habidite-fabriken. Framför allt åtog sig Diputación att stå för utbildningskostnaderna för de 1 100 anställda, medan Habidite för sin del åtog sig att bevara de 1 100 nya arbetstillfällena i minst fem år. Även avtalet om utbildningsstöd hävdes i praktiken till följd av Habidite-projektets misslyckande (se skälen (29)-(31)).
(40)
För det andra lade Habidite fram dokumentation som visade att Habidite-projektet, genom ett beslut av Gobierno Vasco (den baskiska regeringen) av den 30 december 2008, hade beviljats regionalstöd på totalt 6 miljoner euro inom ramen för den regionala stödordningen XR 175/2007, som omfattades av gruppundantag (22).
(41)
För det tredje uppgav Habidite att man efter det att Habidite-projektet avbrutits, genom skrivelser av den 6 februari 2009 och den 17 september 2009, ingett administrativa klagomål gällande Diputacións och Bizkailurs bristande fullgörande av åtagandena inom ramen för de tre avtalen. Habidite uppgav också att man hade för avsikt att väcka talan vid den behöriga spanska domstolen.
(42)
Habidite hävdar att mark- och bostadsavtalet inte uppfyller de kumulativa kriterierna för förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(43)
När det gäller andra inslag av statligt stöd än förekomsten av en fördel lade Habidite fram följande argument, som gäller båda de anmälda avtalen:
a)
De två avtalen innebär inte någon överföring av statliga medel eftersom de avser transaktioner på marknadsmässig grund och därmed inte medför någon förlust av offentliga medel (enligt domstolens dom i PreussenElektra-målet (23)).
b)
Det bör inte förutsättas att selektivitetskriteriet är uppfyllt i bostadsavtalet bara därför att avtalet inte ingicks genom offentlig upphandling. Enligt Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) och artikel 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om offentlig upphandling (25) kan sådana avtal även ingås direkt, dvs. utan offentlig upphandling, när det är motiverat på grund av projektets tekniska karaktär eller skyddet av ensamrätt.
c)
Den unika karaktären hos Habidites prefabricerade moduler med avseende på produktegenskaper och monteringsteknik utesluter möjligheten till snedvridning av konkurrens eller handel mellan berörda medlemsstater. I målen N-09084, Ristretto Group/Williams Scottsman, och N-04059, TDR Capital/Agelco, definierade den spanska konkurrensmyndigheten den relevanta marknaden som ”tillverkning, försäljning och uthyrning av modulhus”. Enligt denna definition innebär den unika karaktären hos Habidite-modulerna att det inte finns några direkta konkurrenter som skulle kunna lida skada på grund av de två avtalen. Dessutom fastställdes i kommissionens beslut M.2473, Finnforest/Moelven Industrier (26) att marknaden för modulbyggnader är lokal eller regional eftersom transportkostnaderna utesluter möjligheten till konkurrens på längre avstånd. Habidites priser var under alla omständigheter mycket konkurrenskraftiga med tanke på produktens tekniska egenskaper.
(44)
Habidite framförde också specifika, detaljerade argument för att bestrida att något av de två anmälda avtalen skulle ha gett företaget en fördel.
(45)
När det gäller bostadsavtalet hävdar Habidite väsentligen att man inte kan ha fått någon fördel eftersom de föreskrivna försäljningspriserna inte låg över utan i själva verket under marknadsnivåerna. Framför allt framhölls följande:
a)
De priser som Habidite skulle få enligt bostadsavtalet låg per definition under marknadsnivåerna, med tanke på att bostäderna skulle ha sålts av Bizkailur till de reglerade prisnivåer under marknadspriset som fastställts i lag för bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) - se skälen (14)-(19).
b)
Det genomsnittspris som Bizkailur skulle få för de bostäder som byggts av Habidite, dvs. 2 010,19 euro/m2, var jämförbart med de genomsnittspriser som Bizkailur vid den tiden betalade enligt liknande avtal om uppförande av bostäder som skulle säljas inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen. Exempelvis uppgav Habidite att Bizkailur 2007 betalade 2 277 euro/m2 i Lemoiz, 1 964 euro/m2 i Ziérbana och 2 021 euro/m2 i Areatza för uppförande av subventionerade bostäder. Genomsnittspriset 2007 för bostäder som såldes som viviendas tasadas i fyra kommuner i Bizkaia var 1 808,69 euro/m2 för hus på 84 m2 (27).
c)
Habidite skulle under alla omständigheter enligt bostadsavtalet bara ha fått 83 % respektive 83,30 % av detta genomsnittspris på 2 010,19 euro/m2 (för bostäder på mindre än 75 m2) - se skälen (24)-(25). I detta hänseende hade det i beslutet om att inleda förfarandet felaktigt angetts att 2 010,19 euro/m2 var det pris som Habidite självt skulle få enligt detta avtal.
d)
Det genomsnittspris som Bizkailur skulle få för de bostäder som byggts av Habidite var klart lägre än prisnivåerna för likvärdiga bostäder som såldes fritt på marknaden i provinsen. Genomsnittspriset på marknaden i provinsen Bizkaia 2007 var 2 921,9 euro/m2 (28).
(46)
Beträffande markavtalet hävdar Habidite att man inte skulle ha fått någon fördel eftersom man, som man uppfattar det, enligt kontraktet skulle ha tvingats återbetala inte bara de faktiska kostnaderna för förvärvet och anpassningen av marken till Bizkailur, utan även finansieringskostnaderna i samband med denna transaktion.
(47)
Vidare bestrider Habidite de kostnader som Diputación uppskattat för förvärvet och anpassningen av marken. Enligt markavtalet måste Bizkailur förvärva endast 101 403 m2 för detta projekt, inte 205 000 m2 som Diputación uppgett. Kostnaderna för anpassning av 254 785 m2 mark för industriellt bruk, som enligt Diputación uppgår till 28,5 miljoner euro, var felaktiga. Dessa kostnader tycktes i själva verket motsvara Diputacións kostnader för ett annat projekt, nämligen anläggandet av Kadagua-motorvägen mellan Kastrexana Arbuio och Sodupe. Habidite hävdar också att den mark som förvärvades för Habidite-projektet använts olagligt för deponering av avfall, såsom även slagits fast i ett nationellt rättsligt avgörande (dom nr 148/2010 av den 1 september 2010 från förstainstansrätten i Barakaldo).
VI. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR OCH DE SPANSKA MYNDIGHETERNAS SVAR PÅ HABIDITES SYNPUNKTER
(48)
Som svar på kommissionens frågor bekräftade Diputación att Habidite-projektet avbrutits och att avtalsförpliktelserna gentemot Habidite enligt mark- och bostadsavtalet inte hade fullgjorts.
(49)
När det gäller avtalet om utbildningsstöd (se skäl (39)) framhåller Diputación att dess åtagande att tillhandahålla utbildningsstöd för de 1 100 anställda vid Habidite-fabriken enligt artikel 10 i avtalet gällde under förutsättning att den relevanta lagstiftningen följdes, vilket därmed underförstått innefattade eventuell anmälan till kommissionen eller godkännande enligt tillämpliga bestämmelser om statligt stöd. Diputación bekräftar att utbildningsstödet i fråga aldrig utbetalades.
(50)
När Diputación tillfrågades om förhållandet mellan de anmälda avtalen och det regionalstöd som beviljades 2008 av den baskiska regeringen, och huruvida båda åtgärderna gällde samma investeringsprojekt, uteslöt inte Diputación att det rörde sig om samma investeringsprojekt, men man noterade att detta inte nödvändigtvis betydde att de stödberättigande investeringskostnader som den regionala regeringen tagit i beaktande 2008 för stödet på 6 miljoner euro var samma stödberättigande projektkostnader som 2006 när de anmälda avtalen undertecknades. I denna fråga hänvisar Diputación till de uppgifter som lämnats av den baskiska regeringen och av Habidite.
(51)
I frågan om Habidites återbetalningsskyldighet enligt markavtalet, och i synnerhet Habidites argument att man tolkat det som om återbetalningsskyldigheten inkluderade finansieringskostnaderna i samband med förvärvet och anpassningen av marken, pekar Diputación på den faktiska ordalydelsen i markavtalet. Artikel 1 vi i markavtalet har följande lydelse: ”Det pris som ska betalas av [Habidite] motsvarar den faktiska kostnaden för Bizkailur S.A. […] för förvärvet av den mark som beskrivs i […]”.
(52)
Slutligen kunde inte, enligt de uppgifter som Diputación hade tillgång till, Habidite och Afergruppen som sådana betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen.
(53)
Den baskiska regeringen lämnade i sin tur uppgifter om det regionalstöd på 6 miljoner euro som Habidite beviljats den 30 december 2008, inklusive de stödberättigande utgifter som tagits i beaktande för beviljandet av detta stöd. Kategorierna av stödberättigande utgifter framgår av tabellen nedan:
Total investering (miljoner euro)
90,42
FoU-utgifter
13,71
Stödberättigande utgifter, varav:
76,71
It
2,85
Mark
5,5
Byggnader
34,76
Teknisk utrustning
19,14
Maskiner
11,94
Övriga installationer
0,737
It-utrustning
0,965
Mark och byggnader som utgör överskott
3,9
Totala stödberättigande kostnader
72,8
Beviljat stöd
6
(54)
Detta stöd har inte utbetalats. I enlighet med punkt 65 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (29) lämnade de spanska myndigheterna den 19 februari 2009 informationsformuläret för stöd som beviljats till stora investeringsprojekt som inte behöver anmälas inom ramen för en godkänd regional stödordning till kommissionen (30).
VII. BEDÖMNING
(55)
Detta beslut gäller inte a) det avtal om utbildningsstöd som ingicks mellan Diputación och Habidite den 15 december 2006 och b) det regionalstöd på 6 miljoner euro som den baskiska regeringen beviljade Habiditegruppen den 30 december 2008, av de skäl som förklaras ovan.
(56)
När det gäller det avtal om utbildningsstöd som ingicks mellan Diputación and Habidite samma dag som de anmälda avtalen ingicks (se skälen (39) och (49)) noterar kommissionen att denna åtgärd inte anmälts av de spanska myndigheterna och inte omfattades av beslutet om att inleda förfarandet. Enligt etablerad praxis (31) anses statligt stöd ha beviljats vid den tidpunkt då det finns ett rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande om utbetalning. Enligt artikel 10 i avtalet om utbildningsstöd (se skäl (49)) är ett villkor för åtagandet om utbetalning av utbildningsstödet att den relevanta lagstiftningen följs, inklusive unionens bestämmelser om statligt stöd. Det innebär att åtagandet om utbetalning av utbildningsstöd enligt detta avtal inte kan betraktas som ovillkorligt vid tidpunkten för avtalets ingående. De spanska myndigheterna bekräftade vidare att utbildningsstödet enligt detta avtal aldrig utbetalats. Eftersom Habidite-projektet i Alonsotegi inte blev av är det under alla omständigheter osannolikt att detta stöd kommer att utbetalas i framtiden.
(57)
Beslutet gäller inte heller det regionalstöd på 6 miljoner euro som den baskiska regeringen beviljade Habidite den 30 december 2008 (se skälen (40) och (50)). Det bör dock påpekas att de två anmälda avtal som omfattas av detta beslut och det regionalstöd som beviljades 2008 avser samma investeringsprojekt, nämligen uppförandet av en fabrik för Habidite-moduler i Alonsotegi. Detta har inte uttryckligen bestridits av vare sig den baskiska regeringen eller Diputación (se skäl (50)).
(58)
Enligt punkt 66 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (32) ska de spanska myndigheterna se till att de bestämmelser om kumulering av stöd som är tillämpliga på 2008 års regionalstöd följs.
(59)
Vidare måste det erinras om att förvärvet av den mark som behövdes för detta investeringsprojekt, enligt uppgifter från Diputación (se skäl (30)), inleddes i maj 2007 och att flera tomter därefter köptes för detta ändamål fram till april 2008. Genomförandet av projektet inleddes alltså redan i maj 2007. Enligt punkt 38 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (33) får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den behöriga myndigheten senare har bekräftat skriftligen att projektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleds - detta för att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt på investeringar.
(60)
Före bedömningen av förekomsten av stöd och dess förenlighet med fördraget måste kommissionen fastställa vilka bestämmelser om statligt stöd som är tillämpliga i tidshänseende.
(61)
Både mark- och bostadsavtalet undertecknades den 15 december 2006 men anmäldes till kommissionen för granskning först i april 2009. Såsom anges i skäl (56) anses, enligt etablerad praxis (34), statligt stöd ha beviljats vid den tidpunkt då det finns ett rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande om utbetalning. När det gäller de två anmälda avtalen gjordes ett sådant rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande den 15 december 2006, när Diputación och Bizkailur undertecknade de två anmälda avtalen. Allt eventuellt stöd i anslutning till de två avtalen är därför olagligt, eftersom det beviljats i strid med kravet på anmälan enligt artikel 108.3 i fördraget.
(62)
Enligt rättspraxis i CELF/SIDE-målet (35) undanröjer inte en senare anmälan eller förklaring om förenlighet den olagliga karaktären hos stöd som beviljats i strid med anmälningskravet eller genomförandeförbudet. Såsom anges i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (36) är de bestämmelser som ska tillämpas på olagligt stöd de som gällde när stödet beviljades - i det här fallet den 15 december 2006. Dessa principer bekräftas även i punkterna 63 och 105 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (37). Kommissionen kommer därför att utgå från de bestämmelser om statligt stöd som gällde den 15 december 2006, när de två anmälda avtalen undertecknades, vid bedömningen av både förekomst av stöd och förenlighet.
VII.1. Förekomst av stöd
(63)
För att slå fast om de åtgärder som är föremål för granskning har inslag av statligt stöd måste kommissionen bedöma om de uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i fördraget. Den har följande lydelse: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Nedan granskas dessa kumulativa kriterier i tur och ordning för vart och ett av de anmälda avtalen.
VII.1.1 Åtgärd 1: markavtal
(64)
Ett av kriterierna för fastställande av om en viss åtgärd har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är användningen av statliga medel, antingen genom utbetalning av statliga medel eller i form av uteblivna intäkter för staten. Enligt etablerad rättspraxis (38) betraktas dessutom medlen i offentliga eller privata företag över vilka de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande också som statliga medel såtillvida att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av behöriga nationella myndigheter. I detta sammanhang noterar kommissionen följande i skälen (65) och (66).
(65)
För det första ingicks markavtalet av Diputación och Bizkailur tillsammans. På flera ställen i avtalet framgår det tydligt att Bizkailur inom ramen för detta avtal agerade som en gren av Diputación. Markavtalet undertecknades för Diputacións och Bizkailurs räkning av Diputado General (ordföranden) för Diputación. Enligt punkt 2 i ingressen till markavtalet innefattar de politiska målen för Diputación, som äger Bizkailur till 100 %, främjande av nya och innovativa investeringsprojekt, skapande av sysselsättning och förenklad tillgång till subventionerade bostäder för medborgarna i provinsen Bizkaia. Enligt punkt 5 i ingressen till markavtalet ingås avtalet i syfte att antingen direkt eller genom offentliga företag som Bizkailur uppnå de ekonomiska och socialpolitiska mål som avses i punkt 2 i ingressen.
(66)
För det andra var det Diputación som kontrollerade de medel som skulle användas av Bizkailur för att fullgöra skyldigheterna att förvärva mark för uppförandet av Habidite-fabriken i Alonsotegi och anpassa den för industriellt bruk. Bizkailur hade från 1999 ägts till 100 % och kontrollerats av Diputación (39). Följande ”institutionella” och ”strukturella” indikatorer som fastställdes i Stardust Marine-målet (40) och avgör huruvida Bizkailurs åtgärder inom ramen för markavtalet kunde tillskrivas staten är uppfyllda:
a)
Omfattningen av Bizkailurs åtgärder inom ramen för markavtalet fastställdes av Diputación.
b)
I samband med detta avtal agerade Bizkailur uttryckligen på Diputacións vägnar.
c)
Bizkailurs speciella verksamhet, som uteslutande var inriktad på att nå politiska mål, visar att detta företag inte var någon vanlig marknadsaktör som konkurrerade på marknadsvillkor.
(67)
Mot bakgrund av indikatorerna i skälen (65) och (66) konstateras att det kriterium som gäller användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten är uppfyllda när det gäller markavtalet.
(68)
Kommissionen granskade villkoren för den återbetalning för marken som skulle göras av Diputación och Bizkailur för Habidite-projektet i Alonsotegi, i enlighet med artikel 1 vi och vii i del två i markavtalet (se även skäl (20)), och gör mot den bakgrunden följande iakttagelser i skälen (69)-(83).
(69)
Enligt artikel 1 vi i del två i markavtalet var det pris som Habidite skulle betala för den mark som Bizkailur förvärvat och anpassat för industriellt bruk ”Bizkailurs […] faktiska kostnad för markförvärvet […]”. Habidite hävdade (se skäl (46)) att detta även skulle ha inkluderat finansieringskostnaden. En sådan tolkning kan dock inte godtas. Hänvisningen till den ”faktiska kostnaden för markförvärvet” är tillräckligt tydlig och kräver ingen närmare tolkning: det rör sig endast om det pris som Bizkailur faktiskt betalade för förvärvet av marken.
(70)
Det måste därför för det första slås fast att denna formulering tydligt utesluter Bizkailurs faktiska kostnader för anpassning av marken för industriellt bruk.
(71)
För det andra är de återbetalningsvillkor som anges i artikel 1 vii i del två i markavtalet, dvs. en ”amorteringsfri period” på fyra år och därefter uppdelning av de följande fyra årliga delåterbetalningarna som 25 % av det pris som Bizkailur faktiskt betalat för markförvärvet, i praktiken likvärdiga med ett räntefritt lån. Formuleringen i artikel 1 vii i markavtalet kan inte tolkas som att även finansieringskostnaderna för ett likvärdigt lån, dvs. den ränta som Habidite skulle ha fått betala för ett motsvarande lån av en kreditgivare på marknaden, ska inkluderas. Det är i själva verket tveksamt om en privat aktör i samma situation som Bizkailur skulle ha gått med på att inte låta Habidite stå för kostnaderna för anpassningen av marken och dessutom skulle ha godtagit en ”amorteringsfri period” på fyra år för återbetalningen av priset för markförvärvet och en fullständig återbetalning inom sju år från dagen för överföringen av äganderätten till marken till Habidite, utan att ta ut någon ränta för denna finansiering.
(72)
Mot bakgrund av vad som konstateras i skälen (69)-(71) måste det slås fast att markavtalet skulle ha gett Habidite en fördel som företaget inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. Fördelen har följande två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån som motsvarar Bizkailurs totala kostnader för markförvärvet enligt detta avtal - ett lån med sju års löptid, en amorteringsfri period på fyra år och fyra lika stora årliga delåterbetalningar (på vardera 25 % av det belopp som skulle återbetalas).
b)
De kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för anpassningen för industriellt bruk av den tomt på totalt minst 101 403 m2 som krävdes för detta projekt, i enlighet med artikel 1 ii i markavtalet (minst 81 600 m2 för fabriken, 5 300 m2 för kontor och biutrymmen och 14 300 m2 för industriellt bruk).
(73)
När det gäller den första beståndsdelen, dvs. den uteblivna räntan för återbetalningen av priset för markförvärvet, uppskattar kommissionen att den skulle ha motsvarat en nettobidragsekvivalent på 13,21 % av det pris som Bizkailur betalade för markförvärvet. Denna nettobidragsekvivalent beräknades på det sätt som beskrivs i skälen (74)-(77).
(74)
I ett första steg fastställdes den ränta som skulle tillämpas på ett motsvarande lån på grundval av referensräntan i Spanien i december 2006, 4,36 %, enligt kommissionens meddelande om referensräntor (41).
(75)
I ett andra steg behöver, enligt meddelandet från kommissionen om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta från 1997 (42) (nedan kallat kommissionens meddelande från 1997, som var i kraft när markavtalet ingicks), denna referensränta inte höjas för att spegla Habidites kreditriskprofil. Enligt kommissionens meddelande från 1997 skulle referensräntan spegla den genomsnittliga nivån på de räntesatser som gällde i de olika medlemsstaterna för lån på medellång och lång sikt (5-10 år) med normala säkerheter. Denna princip ändrades inte uttryckligen genom kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (43). I avsaknad av direkta uppgifter om Habidites eller Afergruppens kreditriskvärdering vid den aktuella tiden anser kommissionen att det kan antas att Habidite kunde betecknas som ett normalt företag med normalt ställda säkerheter. Både Diputación och Habidite var också eniga om att Habidite och Afergruppen inte vid den aktuella tiden kunde betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna (se skäl (52)).
(76)
I ett tredje steg justerades nettobidragsekvivalenten för stödet i anslutning till dessa återbetalningsvillkor för att ta hänsyn till den bolagsskatt som mottagaren skulle ha betalat och som vid den aktuella tiden var 35 % i Spanien.
(77)
Den nettobidragsekvivalent som blir resultatet av de faktorer som beskrivs i skälen (74)-(76) anges i tabellen nedan:
Lånebelopp
100 %
Lånets löptid
7 år
Amorteringsfri period
4 år
Referensränta
4,36 %
Marginal/tillägg
0
Total tillämplig ränta
4,36 %
Stödets bruttobidragsekvivalent
20,33 %
Bolagsskatt
35 %
Nettobidragsekvivalent (efter skatt)
13,21 %
(78)
Kommissionen noterar också att parterna är oeniga om den faktiska kostnaden för förvärvet av marken för detta projekt, som är den grund på vilken nettobidragsekvivalenten bör tillämpas för fastställande av stödbeloppet. Som anges i skäl (30) hävdar Diputación att Bizkailur fram till september 2009 hade betalat 4,7 miljoner euro för att förvärva 205 000 m2 mark och uppskattade att ytterligare 2,6 miljoner euro skulle ha behövts för att förvärva de återstående 95 000 m2 som behövdes för projektet. Habidite hävdar däremot att Bizkailur inte behövde förvärva en så stor tomt för detta projekt, eftersom det enligt markavtalet bara handlade om totalt 101 403 m2 (se skäl (47)).
(79)
När det gäller denna kontrovers noterar kommissionen för det första att den yta som behövdes för projektet, enligt den uttryckliga formuleringen i artikel 1 ii i markavtalet, skulle ha varit totalt ”minst”101 403 m2. För det andra kan inte kommissionen bilda sig en välgrundad uppfattning i frågan med utgångspunkt i de uppgifter som parterna lämnat under loppet av det formella granskningsförfarandet. Eftersom stödet enligt markavtalet inte har utbetalats och något återkrav inte är nödvändigt kan dock frågan om det exakta pris som Habidite skulle ha återbetalat för markförvärvet lämnas öppen. I detta beslut är det tillräckligt att bestämma stödinslaget till följd av återbetalningsvillkoren i markavtalet.
(80)
Detta stöd fastställs således till 13,21 % av de kostnader som skulle återbetalas till Bizkailur för förvärvet av den mark som behövdes för Habidite-projektet, enligt villkoren i artikel 1 ii i del två i markavtalet. Det sålunda fastställda beloppet motsvarar den uteblivna räntan för Bizkailur, som också skulle ha tagits ut av en marknadsaktör, för ett lån med sju års löptid, en amorteringsfri period på fyra år och fyra lika stora årliga delåterbetalningar (på vardera 25 % av det belopp som skulle återbetalas). Grunden för beräkning av detta stödinslag är den faktiska kostnad som Bizkailur skulle ha fått bära för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
(81)
Liknande överväganden måste göras med avseende på det andra stödinslaget i markavtalet, dvs. kostnaderna för anpassning av marken för industriellt bruk, som enligt markavtalet inte behövde återbetalas till Bizkailur (se i detta hänseende skälen (69) och (70)). Även här är parterna oeniga om beloppen. Enligt Diputación uppskattades dessa kostnader i mars 2009 till 28,5 miljoner euro (se skäl (30)). Habidite anser däremot att denna uppskattning är för hög (se skäl (47)), dels eftersom Bizkailur förvärvade mer mark än vad som krävdes enligt markavtalet för detta projekt, dels därför att man använt en del av den mark som redan förvärvats för projektet för andra ändamål, t.ex. avfallsdeponier.
(82)
Återigen är det, med tanke på att stödet inte har utbetalats och inte behöver återkrävas, tillräckligt att i detta beslut definiera detta stödinslag i markavtalet: det utgörs av de totala kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för anpassningen av tomten för projektet till industriellt bruk - enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet rör det sig om kostnader som, enligt formuleringen i artikel 1 vi i del två i avtalet, Habidite inte behöver återbetala till Bizkailur.
(83)
Kommissionen konstaterar också att den fördel som fastställs i skälen (68)-(77), bestående av de två inslag som beskrivs i skälen (80) och (82), måste betraktas som selektiv såtillvida att den enligt markavtalet skulle ha beviljats en specifik stödmottagare, nämligen Habidite och Afergruppen som Habidite tillhör.
(84)
Såsom anges i skäl (43) hävdar Habidite att de anmälda avtalen inte snedvrider konkurrensen eftersom a) den relevanta marknaden är begränsad till ”tillverkning, försäljning och uthyrning av prefabricerade moduler”, och b) de unika egenskaperna hos Habidites prefabricerade moduler innebär att företaget inte har några konkurrenter.
(85)
Kommissionen kan inte godta de argument som anförts av Habidite. Även om Habidites prefabricerade moduler skulle kunna betraktas som en unik produkt på grund av sina egenskaper måste den relevanta produktmarknaden i detta fall definieras i vidare bemärkelse som marknaden för uppförande och försäljning av bostäder i allmänhet - både bostäder som säljs på den fria marknaden och bostäder som säljs på det reglerade marknadssegmentet (subventionerade bostäder).
(86)
Som Habidite självt hävdar kan priserna för de bostäder som skulle säljas till Bizkailur jämföras med priserna för bostäder som säljs på den fria marknaden eller för bostäder som slutligen säljs inom ramen för den skyddade eller den halvskyddade ordningen. Det faktum att Bizkailur även ingick avtal med andra byggföretag än Habidite om andra bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen visar att andra byggföretag vid den tiden faktiskt konkurrerade med Habidite om att leverera bostäder till Bizkailur för försäljning inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen.
(87)
I den affärsplan som lämnades till den baskiska regeringen till stöd för ansökan om 2008 års regionalstöd (daterad i november 2008, på s. 10-12) uppgav dessutom Habidite självt att man konkurrerat med företag som bygger traditionella hus på flera spanska regionala marknader där man haft för avsikt att sälja sina produkter (framför allt i Baskien, Navarra, Kantabrien, Rioja, Madrid och Katalonien, men även, i mindre omfattning, i andra spanska comunidades autónomas). Habidite uppskattade att dess totala marknadsandel på den spanska marknaden (den fria marknaden plus subventionerade bostäder) skulle öka från 0,4 % 2011 till 1 % under perioden 2012-2016. För exempelvis 2011 uppskattade Habidite det totala antalet hus som skulle säljas på hela den spanska marknaden till omkring 320 000, varav företaget, med en produktion på 1 403 hus 2011, skulle ha haft en marknadsandel på 0,4 %. När det gäller marknaden i Baskien räknade Habidite med en marknadsandel på 0,5 % 2011 och upp till 2,8 % från 2014 och framåt, förutsatt att den totala årliga efterfrågan på bostäder i denna region hade varit 8 000 hus under perioden 2011-2016.
(88)
Enligt etablerad rättspraxis ska stöd anses snedvrida konkurrensen om det stärker det mottagande företagets ekonomiska ställning och möjligheter i förhållande till konkurrenter som inte får stöd (44). Mot bakgrund av denna princip och övervägandena ovan måste det slås fast att stödet till Habidite och Afergruppen genom markavtalet skulle ha haft snedvridande effekt på konkurrensen, eftersom det skulle ha gjort det möjligt för Habidite att sänka investeringskostnader som företaget normalt sett självt står för och därmed skaffa en konkurrensfördel i förhållande till faktiska och potentiella konkurrenter.
(89)
I likhet med vad som noteras i skälen (84)-(87) kan Habidites argument att den relevanta geografiska marknaden bara är lokal eller regional när det gäller just prefabricerade hus, på grund av kostnaderna för transport av de prefabricerade delarna, inte godtas. Eftersom Baskien geografiskt ligger nära andra medlemsstater och nära havet skulle de extra transportkostnaderna antagligen inte vara avgörande för att undanröja potentiella konkurrenter till Habidite i denna comunidad autónoma. Omvänt är det inte säkert att transportkostnaderna skulle hindra Habidite från att konkurrera om uppförande av bostäder i närliggande medlemsstater.
(90)
Enligt samma rättspraxis som det hänvisas till i skäl (88) måste statligt stöd som stärker ett företags ekonomiska ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar i handeln inom EU anses skada denna handel. Stöd kan vara sådant att det påverkar handeln inom unionen även om det mottagande företaget inte självt ägnar sig åt gränsöverskridande verksamhet (45).
(91)
På grundval av övervägandena i skälen (89) och (90) drar kommissionen slutsatsen att stödet i anslutning till markavtalet sannolikt skulle ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna.
VII.1.2 Åtgärd 2: Bostadsavtalet
(92)
Övervägandena i skälen (64)-(67), (84)-(88) och (89)-(90) om de kriterier som gäller användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten, snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom unionen vid fastställande av statligt stöd gäller i tillämpliga delar även bostadsavtalet. I skälen (93)-(96) kommer följaktligen endast kriteriet om selektiv fördel att undersökas.
(93)
Såsom förklaras i skäl (45) hävdar Habidite att bostadsavtalet inte gav företaget någon fördel eftersom de priser som Bizkailur skulle betala för de 1 500 bostäder som Habidite skulle bygga enligt avtalet i själva verket låg under marknadsnivåerna.
(94)
För det första hävdar Habidite framför allt att de 1 500 bostäder som Habidite skulle leverera enligt detta avtal skulle ha sålts av Bizkailur inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas) till ett högsta pris som genom den tillämpliga regionallagen begränsades till 1,7 gånger det pris som fastställts genom den baskiska regeringens föreskrift av den 1 augusti 2004, därefter indexerat på grundval av det konsumentprisindex (IPC) som fastställs av Spaniens nationella statistikinstitut (se i detta avseende skälen (17) och (18)). Det genomsnittspris som Bizkailur därmed skulle få för de 1 500 bostäderna var 2 010,19 euro/m2, vilket är under genomsnittspriset för bostäder som såldes fritt på marknaden i provinsen Bizkaia 2007, 2 921,9 euro/m2. Vidare skulle Habidite bara ha fått 83 % respektive 83,30 % (för de 750 bostäderna på under 75 m2) av de 2 010,19 euro/m2 som Bizkailur självt fick från försäljningen av dessa bostäder inom ramen för den halvskyddade ordningen.
(95)
För det andra hävdar Habidite att det pris man enligt bostadsavtalet skulle ha fått av Bizkailur för de 1 500 bostäderna var jämförbart med de priser som betalats till andra byggföretag som ingått liknande avtal med Bizkailur under den aktuella perioden (se exempel i skäl (45)).
(96)
Slutligen hävdade Habidite också att sådana avtal, enligt lagstiftningsdekret 78/1986 och artikel 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om offentlig upphandling (46), även kan ingås direkt, dvs. utan offentlig upphandling, när det är motiverat på grund av projektets tekniska karaktär eller skyddet av ensamrätt.
(97)
Efter en bedömning av de uppgifter och argument som lämnats av Habidite gör kommissionen följande iakttagelser i skälen (98)-(107).
(98)
För det första bör det noteras att uppgifterna om de genomsnittspriser som betalats till andra byggföretag som ingått liknande avtal med Bizkailur uteslutande bygger på siffror som offentliggjorts i pressen. Kommissionen fick inga direkta uppgifter om detta från Diputación, t.ex. i form av kopior av liknande avtal som Bizkailur ingått med andra byggföretag. De prisuppskattningar som både Habidite och Diputación lämnat avser emellertid åren 2006 och 2007, medan de 1 500 husen, enligt artikel A c i bostadsavtalet och Habidites affärsplan som offentliggjordes 2009, skulle ha levererats till Bizkailur under perioden 2009-2011.
(99)
Även om det godtogs att de priser som Bizkailur enligt bostadsavtalet skulle betala Habidite för de 1 500 bostäderna var jämförbara med de priser som Bizkailur betalat andra byggföretag enligt liknande avtal, och under alla omständigheter låg under de priser som noterats på den fria marknaden för sådana bostäder, är detta argument inte tillräckligt för att kommissionen ska kunna slå fast att Habidite inte beviljades någon fördel genom detta avtal. Såsom även noteras i beslutet om att inleda förfarandet (47) utgörs den fördel som Habidite får genom detta avtal främst av det faktum att man genom avtalet säkrade försäljning av en stor del av sin inledande produktion, vilket innebar att riskerna i samband med ett nyinvesteringsprojekt, som per definition är högre när en ny produkt som Habidite-modulerna lanseras, minskade avsevärt.
(100)
Det är allmänt känt att konkurrensen på den spanska byggmarknaden vid den aktuella tiden var, och fortfarande är, mycket stor. Det faktum att Bizkailur ingick avtal om 1 500 bostäder med Habidite måste ge det företaget en ansenlig fördel i förhållande till konkurrenterna, även om bara efterfrågan på uppförande av hus som skulle säljas inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen skulle beaktas.
(101)
Det faktum att Bizkailur, såsom noteras av Diputación, enligt Plan Foral (se skäl (19)) skulle tillhandahålla totalt 3 000 bostäder som skulle säljas inom ramen för den skyddade ordningen under perioden 2004-2007 tyder definitivt på att det antal bostäder som man beställt av Habidite inte var försumbart. Plan Foral omfattar visserligen perioden 2004-2007, medan de 1 500 bostäder som Bizkailur beställt av Habidite skulle levereras under perioden 2009-2011 (enligt företagets affärsplan i den version som offentliggjordes 2009). Den ger dock ändå en uppfattning om det totala antal bostäder som Bizkailur hade för avsikt att sälja inom ramen för den skyddade ordningen vid tiden för ingåendet av bostadsavtalet.
(102)
Denna omständighet måste bedömas mot bakgrund av hur stor andel de bostäder som Diputación och Bizkailur beställt utgjorde av Habidites beräknade totala produktion under den relevanta perioden. Enligt den affärsplan som offentliggjordes 2009 räknade Habidite med att hela dess produktion på 433 bostäder skulle ha köpts av Bizkailur 2009. Under 2010 skulle Bizkailur ha köpt 670 bostäder, medan Habidites totala produktion skulle ha varit 1 113 bostäder. Under 2011 skulle Bizkailur ha köpt 342 bostäder, medan Habidites totala produktion skulle ha varit 3 151 bostäder. Detta visar att Habidite självt, vid den tid då bostadsavtalet ingicks, räknade med att Diputación och Bizkailur skulle ha köpt en betydande del av produktionen under de första två produktionsåren för Habidite-fabriken i Alonsotegi (2009 och 2010). Det stöder slutsatsen att bostadsavtalet avsevärt minskade riskerna i samband med ett nyinvesteringsprojekt, särskilt när en ny produkt lanseras på marknaden (Habidite-modulerna).
(103)
Ytterligare ett tecken på att Habidite genom detta avtal skulle ha befriats från en stor del av risken i samband med försäljningen av sin produkt på marknaden har sin grund i Habidites egen affärsplan (från november 2008), som lämnades in i samband med ansökan om 2008 års regionalstöd. I denna affärsplan uppskattade Habidite den totala efterfrågan på bostäder för försäljning på den reglerade marknaden i hela Baskien under åren 2011-2016 till omkring 8 000 hus per år. Enligt samma affärsplan hade Habidite för avsikt att i första hand sälja på det reglerade marknadssegmentet (subventionerade bostäder), både i Baskien och i andra spanska regioner. Framför allt förutsåg Habidite 2011 att man skulle ha sålt 289 bostäder på den reglerade marknaden i Spanien, av en total produktion på 1 403 bostäder samma år. Det visar att den andel bostäder av sin totala årsproduktion som Habidite hoppades sälja på den reglerade marknaden, dvs. 289 av en total produktion på 1 403 bostäder, sedan bostadsavtalet löpt ut (eftersom de 1 500 bostäder som beställts av Diputación och Bizkailur skulle levereras senast i maj 2011) var mycket mindre än samma andel under de första tre verksamhetsåren för Habidite-fabriken i Alonsotegi, som omfattades av bostadsavtalet.
(104)
En annan relevant aspekt är den faktiska efterfrågan på subventionerade bostäder i provinsen Bizkaia, som tillgodosågs av Bizkailur genom bostadsavtalet. Varken Diputación eller Habidite lade fram specifika belägg för den faktiska efterfrågan på subventionerade bostäder som skulle tillgodoses av Bizkailur genom det bostadsavtal som ingåtts med Habidite på de angivna villkoren. Såsom nämns i skäl (98) skulle de 1 500 hus som omfattades av detta kontrakt levereras under perioden 2009-2011. Diputación gjorde inte heller gällande att avtalet ingåtts för att tillhandahålla en tjänst av allmänna ekonomiskt intresse som subventionerade bostäder. Det bör även noteras att bostadsavtalet inte ingicks efter offentlig upphandling trots att det, enligt de uppgifter som lämnats av Habidite självt med avseende på liknande avtal som Bizkailur ingått med andra byggföretag, verkar som om Bizkailur borde ha inlett ett upphandlingsförfarande för ett sådant avtal.
(105)
Mot den bakgrunden kan Habidites argument (se skäl (96)) att projektets särskilda tekniska art innebar att avtal kunde ingås direkt, utan offentlig upphandling, inte godtas. För det första gäller de bestämmelser som Habidite åberopar inte situationer som denna, där projektets särskilda karaktär bestod i att en ny produkt lanserades på marknaden. Bostadsavtalet avsåg förvärv av bostäder som sedan skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen för missgynnade medborgare. Vilken teknik som används för att bygga husen är inte relevant, och bostäder byggda av prefabricerade moduler konkurrerade direkt med bostäder byggda med traditionella metoder. För det andra framförde Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (den baskiska revisionsrätten) i en rapport i januari 2009 (48) tvivel i fråga om mark- och bostadsavtalets laglighet, i samband med att man uppmärksammade offentliga avtal som ingåtts i strid med principerna om öppenhet och konkurrensutsatt upphandling.
(106)
Enligt domen i P&O Ferries-målet (49) är enbart omständigheten att en offentlig myndighet köper varor på marknadsvillkor inte tillräcklig för att det ska kunna slås fast att det rör sig om en normal affärstransaktion om staten inte hade ett verkligt behov av dessa varor, särskilt när beställningen av varorna inte föregåtts av offentlig upphandling. I detta fall tyder avsaknaden av uppgifter om Bizkailurs verkliga behov av att sälja de 1 500 beställda bostäderna inom ramen för den halvskyddade ordningen under perioden 2009-2011, tillsammans med avsaknaden av offentlig upphandling, på att transaktionen inte genomfördes på marknadsmässiga villkor.
(107)
Mot bakgrund av övervägandena i skälen (97)-(106) drar kommissionen slutsatsen att bostadsavtalet inte kan anses ha ingåtts under normala marknadsförhållanden. Avtalet ger tvärtom Habidite och Afergruppen en fördel genom att de befrias från risken att behöva sälja sin produktion på marknadsvillkor i direkt konkurrens med andra byggföretag. Stödinslaget definieras här som den vinst Habidite skulle ha fått från försäljningen av de 1 500 bostäderna till Diputación och Bizkailur enligt villkoren i bostadsavtalet, dvs. skillnaden mellan det pris Bizkailur skulle ha betalat vid försäljningen av de 1 500 bostäderna enligt villkoren i artikel A e i bostadsavtalet och Habidites tillverkningskostnader för de 1 500 bostäderna. Fördelen är selektiv eftersom den enligt bostadsavtalet specifikt beviljas Habidite och Afergruppen.
VII.1.3 Preliminära slutsatser
(108)
På grundval av skälen (64)-(90) och (92)-(106), och utan att det påverkar eventuella ytterligare slutsatser om förenligheten med EU:s lagstiftning om offentlig upphandling, måste det slås fast att både markavtalet och bostadsavtalet har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(109)
När det gäller markavtalet har det statliga stödet två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån motsvarande de totala kostnaderna för Bizkailur för förvärvet av marken för Habidite-projektet, som skulle ha beviljats räntefritt för en period på sju år med en amorteringsfri period på fyra år. Den uteblivna räntan motsvarar en nettobidragsekvivalent på 13,41 % av Bizkailurs kostnader för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala kostnader för anpassningen för industriellt bruk av tomten i fråga på totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
(110)
När det gäller bostadsavtalet utgörs stödinslaget av den vinst som Habidite skulle ha fått från försäljningen av den 1 500 bostäderna enligt detta avtal, dvs. skillnaden mellan priset enligt artikel A e i bostadsavtalet för de 1 500 bostäderna och Habidites tillverkningskostnader för de 1 500 bostäderna.
VII.2. Förenlighet
(111)
I beslutet om att inleda förfarandet av den 2 december 2009 betvivlade kommissionen att stödet i anslutning till mark- och bostadsavtalet skulle ha kunnat anses förenligt med fördraget enligt de relevanta bestämmelser som gällde vid tiden för bedömningen, framför allt den ursprungliga tillfälliga ramen (50), 2004 års riktlinjer, gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (51) och 2008 års allmänna gruppundantagsförordning (52).
(112)
Såsom anges i skälen (60)-(62) beviljades dock stödet i anslutning till mark och bostadsavtalet olagligen (dvs. innan det anmälts till kommissionen) den 15 december 2006. Stödets förenlighet måste därför bedömas på grundval av de bestämmelser om statligt stöd som gällde vid tiden för beviljandet.
(113)
I detta tidsmässiga hänseende kan inte förenligheten hos det stöd som beviljats enligt mark- och bostadsavtalet granskas mot bakgrund av de särskilda bestämmelser som gäller med avseende på krisen, som antogs och trädde i kraft senare.
(114)
Enligt Diputación kunde inte heller Habidite och Afergruppen den 15 december 2006 betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i 2004 års riktlinjer. De var därför inte berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd vid tiden för ingåendet av mark- och bostadsavtalet.
(115)
Både mark- och bostadsavtalet ingicks den 15 december 2006 för att stödja ett nytt investeringsprojekt i Alonsotegi, en by i comarca Gran Bilbao, som vid den tiden var en stödregion enligt artikel 107.3 c i fördraget (53). Det måste därför undersökas om det stöd som beviljades enligt mark- och bostadsavtalet kan ha varit förenligt med fördraget enligt de regler för regionalstöd som gällde den 15 december 2006, nämligen 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (54) (nedan kallade 1998 års riktlinjer) och 2002 års sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (55) (nedan kallade 2002 års rambestämmelser), samt mot bakgrund av artikel 107.3 c i fördraget.
(116)
För att kunna betecknas som förenligt med den inre marknaden måste regionalt investeringsstöd uppfylla en rad standardkriterier för förenlighet, som vid tiden för ingåendet av markavtalet den 15 december 2006 angavs i 1998 års riktlinjer. Framför allt måste stödet kunna bidra till regional utveckling och stödja ett nyinvesteringsprojekt som börjat verkställas först efter det att stödmottagaren lämnat en ansökan om stöd (stimulanseffekt), investeringsprojektet ska ha finansierats av stödmottagaren med minst 25 %, och investeringsprojektet ska ha upprätthållits i den aktuella stödregionen i minst fem år. Dessutom måste de stödberättigande utgifter som ska beaktas för beviljande av stöd begränsas till vissa stödberättigande kostnader, och stödet får inte kombineras med annat stöd så att det tillämpliga taket för regionalstöd överskrids.
(117)
Enligt punkt 2 i 1998 års riktlinjer betraktades regionalstöd för ett särskilt ändamål som beviljas ett enda företag eller gynnar en enda verksamhetssektor normalt sett inte som förenligt med fördraget, eftersom stödets snedvridande effekter i princip skulle vara större än dess positiva effekter för den regionala utvecklingen. Vidare var särskilt stöd till företag i svårigheter förbjudet.
(118)
Det stöd som Habidite beviljades enligt markavtalet anmäldes inte av de spanska myndigheterna som stöd inom ramen för en godkänd regional stödordning. Stödet är snarare att beteckna som en särskild åtgärd som endast gynnar Habidite och Afergruppen, och därmed byggsektorn.
(119)
Enligt samma punkt 2 i 1998 års riktlinjer kan dock sådant stöd för ett särskilt ändamål till en enda sektor och ett enda företag i undantagsfall förklaras förenligt med fördraget om det kan visas att det i avsevärd utsträckning bidrar till den regionala utvecklingen, i en omfattning som överstiger stödets snedvridande effekter på handeln inom unionen och på konkurrensen. Även om de spanska myndigheterna inte anfört några argument i detta avseende ska kommissionen ändå på eget initiativ och på grundval av de uppgifter den förfogar över undersöka om villkoren för ett sådant undantag är uppfyllda när det gäller stödet i anslutning till markavtalet.
(120)
Det står klart att syftet med markavtalet var att stödja ett nyinvesteringsprojekt, nämligen den nya Habidite-fabriken i Alonsotegi. Projektet väntades vid den aktuella tiden ge 1 100 direkta nya arbetstillfällen i ett stödområde, och med största sannolikhet även ett ansenligt antal indirekta arbetstillfällen i samma region. Denna omständighet styrks av det faktum att nyinvesteringsprojektet, enligt det parallella bostadsavtalet, även skulle ha bidragit till uppnåendet av regionalpolitiska mål, nämligen tillhandahållande av subventionerade bostäder för missgynnade medborgare i provinsen Bizkaia. Dessutom kunde varken Habidite eller Afergruppen vid tiden för undertecknandet av mark- och bostadsavtalet betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna (se skäl (9)). Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren för undantaget i sista stycket i punkt 2 i 1998 års riktlinjer är uppfyllda i fråga om markavtalet.
(121)
Enligt punkt 4.4 i 1998 års riktlinjer innefattar regionalstöd endast stöd för nyinvestering, som definieras som en investering i anläggningstillgångar i samband med etablering av en ny anläggning, utökning av kapaciteten vid en befintlig anläggning eller igångsättning av en verksamhet som medför en genomgripande förändring av en befintlig verksamhets produktionsprocesser. Stödet enligt markavtalet överensstämmer med denna definition, eftersom det beviljades till stöd för ett nyinvesteringsprojekt i Alonsotegi.
(122)
Enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer ska stöd till nyinvestering syfta till att täcka endast stödberättigande investeringskostnader, och det maximala regionalstödsbeloppet beräknas följaktligen som en procentandel av de stödberättigande investeringskostnaderna. Enligt punkterna 4.5 och 4.6 i 1998 års riktlinjer innefattar ”stödberättigande kostnader” i samband med ett nyinvesteringsprojekt mark, byggnader och inventarier, och även vissa former av immateriella investeringar (patent, licenser, know-how) upp till 25 % av typberäkningsunderlaget för stora företag.
(123)
Till att börja med bör därför de stödberättigande kostnaderna för Habidite-projektet i Alonsotegi per 15 december 2006 bestämmas.
(124)
Eftersom stödet i anslutning till markavtalet inte beviljades på grundval av en föregående ansökan om stöd lämnade inte stödmottagaren vid den aktuella tiden de uppgifter som är relevanta för fastställandet av de stödberättigande kostnaderna i samband med ett nyinvesteringsprojekt i ärenden som gäller regionalstöd. De uppgifter som Diputación hade tillgång till när det gäller de stödberättigande kostnaderna framgår av skäl (12) och är följande:
Mark
4,8 miljoner euro
Industribyggnad
22,5 miljoner euro
Markanpassning (urbanización)
4,04 miljoner euro
Installationer
24,0 miljoner euro
Totalt
55,34 miljoner euro
(125)
De angivna utgiftskategorierna kan betraktas som ”stödberättigande kostnader” i den mening som avses i punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer. Eftersom stödet i anslutning till markavtalet dessutom var direkt kopplat till förvärv och anpassning för industriellt bruk av marken för nyinvesteringsprojektet uppfyller det även detta krav enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer.
(126)
Enligt punkt 4.10 i 1998 års riktlinjer ska stöd för nyinvesteringar göras beroende av att den berörda investeringen upprätthålls i minst fem år. Även om detta villkor inte uttryckligen gäller för Habidite i samband med markavtalet måste det ändå noteras att Habidite, i samband med det parallella avtalet om utbildningsstöd (som beskrivs i skäl (39)), som också ingicks den 15 december 2006 i anslutning till samma investeringsprojekt, hade förbundit sig att bevara 1 100 arbetstillfällen i minst fem år. Kommissionen drar därför slutsatsen att även punkt 4.10 i 1998 års riktlinjer är uppfylld.
(127)
I avsaknad av uppgifter om de beräknade lönekostnaderna för de 1 100 anställda vid Habidite-fabriken i Alonsotegi kan kommissionen inte göra någon meningsfull bedömning av den eventuella förenligheten hos det stöd som beviljades inom ramen för markavtalet med punkterna 4.11-4.17 om skapande av sysselsättning i 1998 års riktlinjer. Eftersom stödet i anslutning till markavtalet var kopplat till markförvärvet, som är en stödberättigande kostnad, är en bedömning enligt punkterna 4.11-4.17 emellertid inte nödvändig.
(128)
Innan markavtalet undertecknades hade Habidites investeringsprojekt inte tidigare beviljats något annat investeringsstöd som bör beaktas vid bedömningen av kumulativa effekter enligt punkt 4.18 i 1998 års riktlinjer.
(129)
Enligt punkt 4.2 i 1998 års riktlinjer ska stödordningar föreskriva att en ansökan om stöd lämnas innan investeringsprojektet börjar verkställas. Syftet med denna bestämmelse är att se till att regionalstöd beviljas endast om det har en kontrollerbar stimulanseffekt - om ett visst projekt har börjat verkställas innan ansökan om stöd görs har det regionalstöd som därefter beviljas uppenbarligen inte någon stimulanseffekt, vilket betyder att projektet antagligen skulle ha genomförts även utan stödet.
(130)
I detta avseende bör det för det första noteras att markavtalet var en tillfällig åtgärd och inte stöd som beviljades inom ramen för en godkänd stödordning. Stimulanseffekt är dock ett allmänt kriterium för förenlighet enligt artikel 107.3 c i fördraget, som under alla omständigheter måste styrkas för markavtalet. Även om Diputación inte gjorde anspråk på någon stimulanseffekt för denna åtgärd bör kommissionen ändå på eget initiativ undersöka om detta väsentliga villkor för förenlighet är uppfyllt.
(131)
Kommissionen anser att villkoret om stimulanseffekt är uppfyllt när det gäller stödet i anslutning till markavtalet, av följande skäl. För det första hade projektet inte börjat verkställas innan stödet beviljades, även om stödet anmäldes först den dag då det beviljades (den 15 december 2006). Enligt de uppgifter som lämnats av Diputación påbörjades det markförvärv som var nödvändigt för projektet, och som kan betraktas som inledningen av detta investeringsprojekt, först i maj 2007, dvs. efter undertecknandet av markavtalet den 15 december 2006. För det andra kan den omständighet att Habidite-projektet inte genomfördes efter det att mark- och bostadsavtalet hävts betraktas som ett bevis för att stödet hade stimulanseffekt - projektet genomfördes inte utan stödet.
(132)
Enligt punkt 4.2 i 1998 års riktlinjer krävdes också att stödmottagaren själv bidragit med stödfri finansiering till projektet motsvarande minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna. Detta villkor är också uppenbart uppfyllt när det gäller stödet i anslutning till markavtalet. De stödberättigande kostnader som Diputación redovisat för detta projekt uppgick till totalt 55 miljoner euro, och Habidite skulle därför med egna medel ha bidragit med minst 25 % av detta belopp, dvs. minst 13,75 miljoner euro. Kommissionen anser att stödinslaget i markavtalet, som fastställs i skäl (109), inte kunde ha överstigit 75 % av de stödberättigande kostnaderna, dvs. 41,25 miljoner euro, inte ens i ett scenario där det totala stödbeloppet hade ökats avsevärt genom godtagande av att stödet utgjordes av 28,2 miljoner euro i faktiska kostnader för anpassning av marken för industriellt bruk, plus 0,98 miljoner euro (dvs. 13,41 % av den totala kostnaden på 7,3 miljoner euro för markförvärvet, enligt Diputacións uppskattning).
(133)
På grundval av övervägandena i skälen (116)-(132) drar kommissionen slutsatsen att stödet i anslutning till markavtalet uppfyllde kriterierna för förenlighet enligt 1998 års riktlinjer.
(134)
Uppgifterna om stödberättigande investeringskostnader i skälen (12) och (124) visar också att Habidites investeringsprojekt i december 2006 kunde betecknas som ett stort investeringsprojekt i den mening som avses i 2002 års rambestämmelser - de totala bidragsberättigande kostnaderna för detta projekt översteg 50 miljoner euro. Förenligheten hos stödet i anslutning till markavtalet måste därför också undersökas med avseende på dess överensstämmelse med villkoren i 2002 års rambestämmelser.
(135)
Den högsta stödnivån i comarca Grand Bilbao i december 2006, uttryckt som nettobidragsekvivalent, var 20 %. I enlighet med punkt 21 i 2002 års rambestämmelser, och med hänsyn till de stödberättigande kostnaderna för Habidite-projektet 2006, enligt skäl (12), borde den högsta tillåtna stödnivån för detta projekt ha sänkts enligt följande:
Stödberättigande kostnader
Anpassat stödtak
Upp till 50 miljoner euro
10 miljoner euro (20 % - regionalstödstaket på 50 miljoner euro)
Mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro
0,5 miljoner euro (10 % - hälften av regionalstödstaket på 5 miljoner euro)
Del som överstiger 100 miljoner euro
-
Totalt
10,5 miljoner euro
(136)
Stödet i anslutning till markavtalet skulle alltså ha varit förenligt endast upp till ett totalt belopp på 10,5 miljoner euro och oförenligt när det gäller varje del som överstiger 10,5 miljoner euro. Såsom anges i skälen (78)-(82) och (109) kan stödbeloppet i anslutning till markavtalet inte exakt kvantifieras på grund av oenigheten om de faktiska kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för fullgörandet av sina avtalsmässiga förpliktelser i samband med förvärvet och anpassningen till industriellt bruk av den tomt som var avsedd för uppförandet av Habidite-fabriken i Alonsotegi - en kontrovers som kommissionen inte kan bilda sig någon välgrundad uppfattning om.
(137)
Det första stödinslaget skulle ha motsvarat 13,21 % av Bizkailurs faktiska kostnader för markförvärvet. Diputación hävdar att dessa faktiska kostnader skulle ha uppgått till totalt 7,3 miljoner euro, men Habidite anser att den uppskattningen är alltför hög. Dessutom noteras att kostnaderna för markförvärvet, enligt de uppgifter som Diputación själv lämnat (se skäl (12)), vid ett givet tillfälle uppskattades till 4,8 miljoner euro. Slutligen var de kostnader som i november 2008 uppskattades för markförvärvet, enligt Habidites affärsplan som lämnades tillsammans med ansökan om 2008 års regionalstöd, 5,5 miljoner euro.
(138)
När det gäller det andra stödinslaget, nämligen Bizkailurs sammanlagda faktiska kostnader för anpassningen av tomten i fråga för industriellt bruk, uppskattade Diputación dem till 28,5 miljoner euro i mars 2009 men uppgav också att dessa kostnader vid ett givet tillfälle uppskattats till bara 4,04 miljoner euro (se skäl (12)).
(139)
Sammanfattningsvis kan det inte, på grundval av de tillgängliga uppgifterna, med absolut säkerhet uteslutas att stödet i anslutning till markavtalet inte skulle ha överstigit det tillåtna beloppet för detta projekt på 10,5 miljoner euro.
(140)
I punkt 24 i 2002 års rambestämmelser anges ytterligare villkor för förenlighet för åtgärder där stödbeloppet överstiger det högsta tillåtna stödbeloppet för en investering på 100 miljoner euro i samma stödregion. I detta fall var, i enlighet med punkt 21 i 2002 års rambestämmelser, det högsta tillåtna stödbeloppet för en investering på 100 miljoner euro i comarca Gran Bilbao i december 2006 15 miljoner euro (10 miljoner euro, motsvarande 20 % av den första delen på 50 miljoner euro, plus 5 miljoner euro, motsvarande 10 % av nästa del på 50 miljoner euro).
(141)
Som redan förklarats i skälen (78)-(82) kan det totala stödbeloppet i anslutning till markavtalet inte exakt kvantifieras med utgångspunkt i de tillgängliga uppgifterna. Kommissionen kan dock inte utesluta att stödbeloppet skulle ha kunnat överstiga taket på 15 miljoner euro. Kommissionen undersökte därför om de två ytterligare villkoren för godkännande av sådant stöd var uppfyllda med avseende på markavtalet.
(142)
Det första villkoret är att stödmottagaren inte har mer än 25 % av försäljningen av den relevanta produkten före eller efter investeringen. Det andra villkoret är att den produktionskapacitet som skapas genom investeringsprojektet inte motsvarar mer än 5 % av marknadens storlek. Enligt punkt 24 i 2002 års rambestämmelser är det medlemsstaten i fråga som ska bevisa att dessa villkor är uppfyllda. I det aktuella fallet lämnade inte de spanska myndigheterna uppgifter som gjorde det möjligt för kommissionen att kontrollera om något av dessa två ytterligare villkor var uppfyllt.
(143)
Baserat på de uppskattningar av marknadsandelen som Habidite lämnade i november 2008 i samband med ansökan om 2008 års regionalstöd (se skäl (87)) räknade företaget med att dess egen andel av den totala spanska bostadsbyggnadsmarknaden (den fria marknaden och segmentet för subventionerade bostäder) skulle vara [0,1-1,0] % 2011, dvs. med den nya produktionskapaciteten till följd av investeringsprojektet, och stiga till [0,5-1,5] % från 2012 och därefter. Om man bara tittade på den baskiska marknaden skulle Habidites andel 2011 av det fria segmentet av byggmarknaden ha varit [0,1-1,0] % och stigit till [2,0-3,0] % från 2014 och därefter.
(144)
Mot bakgrund av dessa uppskattningar, som inte motsägs av några andra uppgifter som kommissionen har tillgång till, kan det antas att Habidite inte i december 2006 skulle ha överskridit de tak för marknadsandel och kapacitet som anges i punkt 24 i 2002 års rambestämmelser när det gäller investeringen med stöd av markavtalet.
(145)
Sammanfattningsvis skulle även villkoren för förenlighet enligt 2002 års rambestämmelser ha varit uppfyllda när det gäller den del av stödet i anslutning till markavtalet som inte översteg det tillåtna högsta beloppet på 10,5 miljoner euro. Stöd över detta tak skulle inte ha varit förenligt med fördraget, eftersom det inte skulle uppfylla villkoren för förenlighet enligt 1998 års riktlinjer och 2002 års rambestämmelser.
(146)
Eftersom stödet aldrig utbetalades och inte behöver återkrävas är dessa slutsatser om förenligheten hos stödet i anslutning till markavtalet tillräckliga i detta beslut.
(147)
Kommissionen uppmärksammar de behöriga spanska myndigheterna på att stödet i anslutning till markavtalet måste beaktas vid bedömningen av om bestämmelserna om kumulering av stöd är uppfyllda med avseende på 2008 års regionalstöd som beviljats av den baskiska regeringen för samma projekt. Detta är nödvändigt även med tanke på att både stödet i anslutning till markavtalet och 2008 års regionalstöd täckte stödberättigande kostnader i samband med förvärv och anpassning av samma tomt. Återigen noteras att detta investeringsprojekt började verkställas i maj 2007, medan ansökan om 2008 års regionalstöd lämnades in 2008.
(148)
Såsom anges i skälen (93)-(107) innebär stödet i anslutning till bostadsavtalet att riskerna i samband med nyinvesteringen minskar genom att försäljningen av en betydande del av den inledande produktionen vid den nya anläggningen säkras, och Habidite får dessutom en fördel i förhållande till andra konkurrenter eftersom företaget, utan offentlig upphandling, lyckades få ett avtal om leverans till de offentliga myndigheterna av 1 500 bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen. Stödet i anslutning till bostadsavtalet definierades som den vinst som Habidite skulle ha gjort på Diputacións och Bizkailurs köp av de 1 500 bostäderna, dvs. skillnaden mellan det pris till vilket de senare skulle ha sålt bostäderna och Habidites egna tillverkningskostnader för bostäderna.
(149)
Enligt 1998 års riktlinjer är regionalstöd kopplat till stödberättigande kostnader. Även om punkt 4.2 i de riktlinjerna visserligen inte begränsar formerna för beviljande av investeringsstöd framgår det också av punkt 4.5 och riktlinjerna som helhet att investeringsstöd ska avse stödberättigande investeringskostnader. Enligt punkt 4.5 i samma riktlinjer får endast kostnader för förvärv av tillgångar som mark, byggnader och inventarier beaktas vid beviljande av regionalstöd. Enligt punkt 4.6 får regionalstöd även beviljas för andra kostnader, t.ex. kostnader för förvärv av patent, licenser och know-how.
(150)
Stödet i anslutning till bostadsavtalet är dock till sin karaktär sådant att det inte avser den typen av stödberättigande kostnader. Det syftar snarare till att minska stödmottagarens löpande driftskostnader. Enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer är driftsstöd i princip förbjudet och bara i undantagsfall tillåtet i regioner som får stöd enligt artikel 107.3 a i fördraget. Habidite-projektet skulle dock genomföras i en region som fick stöd enligt artikel 107.3 c i fördraget, inte artikel 107.3 a.
(151)
Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet i anslutning till bostadsavtalet kunde betecknas som driftsstöd, som enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer inte skulle ha varit förenligt med fördraget.
VIII. SLUTSATS
(152)
På grundval av bedömningen ovan i skälen (63)-(151), och utan att det påverkar eventuella ytterligare slutsatser om förenligheten med EU:s lagstiftning om offentlig upphandling, slår kommissionen fast att markavtalet och bostadsavtalet har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(153)
När det gäller markavtalet har stödet två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån motsvarande Bizkailurs totala kostnader för förvärvet av marken för Habidite-projektet, som skulle ha beviljats räntefritt för en period på sju år med en amorteringsfri period på fyra år. Den uteblivna räntan motsvarar en nettobidragsekvivalent på 13,41 % av Bizkailurs kostnader för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala kostnader för anpassningen för industriellt bruk av tomten i fråga på totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
(154)
När det gäller bostadsavtalet utgörs stödinslaget av den vinst som Habidite och Afergruppen skulle ha gjort på försäljningen av de 1 500 bostäder som Diputación och Bizkailur beställt, dvs. skillnaden mellan det pris till vilket de senare skulle ha sålt bostäderna enligt bestämmelserna i bostadsavtalet och Habidites kostnader för att bygga dem.
(155)
De tillgängliga uppgifterna gör det inte möjligt att exakt kvantifiera stödbeloppen i anslutning till mark- och bostadsavtalet. I detta beslut är det dock inte nödvändigt att kvantifiera stödet - det har inte utbetalats och behöver därmed inte återkrävas.
(156)
Vidare betonas att mark- och bostadsavtalet har inslag av olagligt stöd. Stödet i anslutning till båda avtalen beviljades den 15 december 2006 i strid med fördragets krav på förhandsanmälan. Mot bakgrund av domen i CELF/SIDE-målet (56) undanröjer inte den senare anmälan av de två avtalen och slutsatsen om att stödet i anslutning till markavtalet delvis är förenligt upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro stödets olagliga karaktär. Kommissionen kräver att de behöriga spanska myndigheterna ser till att den olagliga karaktären hos stödet i anslutning till mark- och bostadsavtalet får alla nödvändiga rättsliga konsekvenser.
(157)
Stödet i anslutning till markavtalet är förenligt med fördraget enligt 1998 års riktlinjer och 2002 års rambestämmelser upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro. Den del av stödet i anslutning till markavtalet som skulle kunna överstiga detta tillåtna belopp är oförenligt med fördraget.
(158)
Stödet i anslutning till bostadsavtalet utgör driftsstöd, som i sin helhet är oförenligt med fördraget enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer.
(159)
Slutsatserna i detta beslut om förekomst av stöd i markavtalet är relevanta för 2008 års regionalstöd som beviljades för samma investeringsprojekt av den baskiska regeringen. Det noteras att detta investeringsprojekt började verkställas i maj 2007, dvs. före ansökan om 2008 års regionalstöd.
(160)
Mottagarna av det stöd som beviljas genom mark- och bostadsavtalet är Habidite Technologies País Vasco S.A. och Afergruppen, som båda är avtalsslutande parter i mark- och bostadsavtalet, och är anknutna företag i den mening som avses i artikel 3.2 och 3.3 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (57).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De två avtal som Konungariket Spanien anmälde den 15 april 2009, som ingåtts den 15 december 2006 mellan Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur S.A., å ena sidan, och Habidite Technologies País Vasco S.A. och Afergruppen, å andra sidan, innefattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Artikel 2
Stödet i anslutning till de två avtalen är olagligt, eftersom det beviljats i strid med kravet på förhandsanmälan enligt artikel 108.3 i fördraget.
Artikel 3
Stödet i anslutning till markavtalet har följande beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för Diputación och Bizkailur för ett lån som motsvarar de faktiska kostnaderna för markförvärvet, som skulle återbetalas efter en amorteringsfri period på fyra år i fyra lika stora årliga delåterbetalningar på vardera 25 %. Nettobidragsekvivalenten för ett sådant räntefritt lån skulle ha varit 13,41 % av Bizkailurs faktiska kostnader för förvärvet av marken för detta projekt enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala faktiska kostnader för anpassningen för industriellt bruk av den mark som skulle förvärvas för projektet, totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
Artikel 4
Stödet i anslutning till bostadsavtalet utgörs av den vinst som Habidite och Afergruppen skulle ha gjort på försäljningen av de 1 500 bostäder som Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur S.A. beställt enligt detta avtal. Denna vinst definieras som skillnaden mellan det pris som Habidite skulle få av Bizkailur enligt artikel A e i detta avtal och Habidites egna kostnader för uppförandet av de 1 500 bostäderna.
Artikel 5
Stödet i anslutning till markavtalet är förenligt med fördraget enligt 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål och 2002 års sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro. Stöd som överskrider detta tak är oförenligt med fördraget.
Artikel 6
Stödet i anslutning till bostadsavtalet är oförenligt med fördraget enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål, eftersom det utgör driftsstöd.
Artikel 7
Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.
Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2012.