PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDING (EU) nr 60/2012
av den 16 januari 2012
om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Rådet införde genom förordning (EG) nr 172/2008 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland. Åtgärderna består av en värdetull på mellan 17,8 och 22,7 %. Den undersökning som ledde till den här förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.
1.2 Begäran om översyn
(2)
Den 30 november 2009 tog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Begäran ingavs av en exporterande tillverkare från Ryssland, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och dess närstående företag Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan gemensamt kallade sökanden) och gällde endast en undersökning av dumpning för sökandens del. Antidumpningstullen för sökanden är 22,7 %, baserat på sökandens dumpningsmarginal.
(3)
I sin ansökan har sökanden angett att för dennes del har de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna förändrats och att dessa förändringar är av bestående karaktär.
(4)
Sökanden har lagt fram prima facie-bevisning för att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. Enligt den information som lämnades i ansökan visade en jämförelse mellan sökandens priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen att dumpningsmarginalen är betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.
1.3 Inledande av en översyn
(5)
Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén slagit fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en interimsöversyn. Kommissionen beslutade därför att i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen inleda en partiell interimsöversyn som endast gäller sökandens dumpning. Kommissionen offentliggjorde den 27 oktober 2010 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) och inledde en undersökning.
1.4 Berörd produkt och likadan produkt
(6)
Den produkt som berörs av interimsöversynen är samma som i den ursprungliga undersökningen dvs. ferrokisel, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90, med ursprung i Ryssland.
(7)
Den produkt som tillverkas och säljs i Ryssland och den som exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden, och anses därför vara en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
1.5 Berörda parter
(8)
Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och myndigheterna i exportlandet om att interimsöversynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.
(9)
Kommissionen sände frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och gjorde kontrollbesök på följande platser:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (nedan kallat CHEM), Chelyabinsk, Ryssland.
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (nedan kallat KF), Kuznetsk, Ryssland.
-
RFA International LP (nedan kallat RFAI) i Mishawaka, Förenta staterna & Nieuwdorp Zld, Nederländerna.
1.6 Översynsperiod
(10)
Undersökningen omfattade tiden 1 oktober 2009-30 september 2010 (nedan kallad översynsperioden).
2. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR
2.1 Inledning
(11)
Som utgångspunkt bör det noteras att enligt EU:s rättspraxis (4) har institutionerna ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när de prövar behovet av en fortsatt tillämpning av befintliga åtgärder på grundval av artikel 11.3 i grundförordningen. Detta omfattar rätten att bedöma den framtida utvecklingen av de berörda exportörernas prissättning. Det är i detta sammanhang som institutionerna ska granska sökandens argument om varför omständigheterna har förändrats på ett bestående sätt, för att ta ställning till om de motiverar att tullen minskas eller avskaffas.
(12)
Sökanden hävdade att de förändrade omständigheterna rimligen kan sägas vara av bestående karaktär och att nivån på åtgärderna därmed borde minskas eller upphävas helt för sökandens del, eftersom det var osannolikt att det inom en överskådlig framtid åter skulle förekomma dumpad import eller dumpad import på nivåer som motsvarar dem som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.
2.2 Sökandens eventuella dumpning på EU-marknaden under översynsperioden (5)
(13)
Innan sökandens olika argument om den (påstådda) bestående karaktären hos de (påstådda) förändrade omständigheter bemöts, är det lämpligt att först beskriva institutionernas överväganden när det gäller frågan om sökanden har fortsatt att dumpa sina priser på EU-marknaden under översynsperioden.
2.2.1 Normalvärde
(14)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställde man först huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportvolym till unionen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen utgör minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen till unionen av den berörda produkten. Det konstaterades att företagets sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.
(15)
För varje produkttyp som företaget sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes för export till unionen fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under översynsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterades till unionen.
(16)
Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde hur stor andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder på hemmamarknaden som var lönsam för varje exporterad typ av den berörda produkten under var och en av dessa perioder.
(17)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(18)
I de fall där volymen lönsam försäljning av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma inhemska försäljningen av denna produkttyp under var och en av perioderna.
(19)
I de fall då de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av företaget inte kunde användas för att fastställa normalvärdet konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(20)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om företagets tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.
2.2.2 Exportpris
(21)
Företagets exportförsäljning till EU sker via den schweiziska delen av dess närstående företag RFAI, som under översynsperioden genomförde alla importuppgifter kopplade till varornas övergång till fri omsättning i unionen, dvs. agerade som närstående importör.
(22)
I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen fastställdes därmed exportpriset på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, och med en skälig marginal för vinst samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. I detta avseende, och eftersom det saknades ny information angående förväntad vinst från oberoende importörer, användes samma vinstprocent som i den ursprungliga undersökningen, dvs. 6 %.
(23)
Sökanden hävdade att RFAI skulle behandlas som en del av samma ekonomiska enhet och att man därför vid beräkningen av exportpriserna inte skulle göra avdrag för RFAI:s försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.
(24)
Detta argument måste avvisas av följande skäl:
-
De två exporterande tillverkarna har egna exportförsäljningsavdelningar.
-
RFAI är starkt involverat i gruppens internationella verksamhet (t.ex. kundstöd, logistik och schemaläggning av leveranser, inköp av kapitalvaror och viktiga råvaror osv.).
-
Den schweiziska delen av RFAI utför alla de uppgifter som normalt utförs av en närstående importör i EU.
-
RFAI säljer ferrokisel under eget namn och för egen räkning till icke-närstående kunder i och utanför EU.
-
RFAI har en köp- och säljrelation med de två närstående ryska tillverkarna, KF och CHEM.
-
Varje företag upprättar sin egen årsrapport och det finns ingen konsoliderad årsredovisning.
-
Varje företag lämnar in sin egen skattedeklaration till de respektive myndigheterna.
Begäran om att inget avdrag skulle göras för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst vid beräkningen av exportpriset måste därför avvisas. Sökandens synpunkter vid det slutliga meddelandet av uppgifter kommer att diskuteras nedan (punkt 2.3).
(25)
Sökanden yrkade också på att exportpriset i enlighet med artikel 11.10 i grundförordningen borde beräknas utan avdrag för den antidumpningstull som betalats, eftersom tullen i fråga återspeglas korrekt i återförsäljningspriserna och i påföljande försäljningspriser i unionen. När det gäller detta påstående har undersökningen visat att de vägda genomsnittliga återförsäljningspriserna på ferrokisel i Europa har ökat jämfört med priserna i den ursprungliga undersökningen och att de nuvarande återförsäljningspriserna för exporten är betydligt mer än 22,7 % högre än priserna i den ursprungliga undersökningen. Antidumpningstullen återspeglas därför korrekt i sökandens återförsäljningspriser. Sökandens påstående godtogs därför i detta fall och exportpriserna som konstruerats i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen har beräknats utan avdrag för antidumpningstullarna.
2.2.3 Jämförelse
(26)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, justeringar för att beakta olikheter i fråga om kostnader för transport, försäkringar, hantering, lastning, krediter och provisioner när så var tillämpligt och skäligt.
2.2.4 Dumpningsmarginal
(27)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Resultatet visade att dumpning förekom.
(28)
För att beräkna dumpningsmarginalen, noterade institutionerna, liksom i den ursprungliga undersökningen, att CHEM och KF är närstående. Som i den ursprungliga undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta vid det slutliga meddelandet av uppgifter beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas inhemska försäljning, produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till EU. Sökanden hävdade att denna metod skulle strida mot artikel 11.9 i grundförordningen. Denna fråga kommer också att tas upp i punkt 2.3.
2.3 Analys av reaktionerna på det slutliga meddelandet av uppgifter gällande dumpningsmarginalen under översynsperioden
(29)
Sökanden lämnade in flera synpunkter på vissa aspekter av beräkningen, t.ex. produktionskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal, normalvärde och justeringar. Alla dessa synpunkter beaktades, fel rättades till i förekommande fall, och de slutgiltiga undersökningsresultaten ändrades i enlighet med detta.
(30)
Sökanden anmodade dessutom kommissionen att uttrycka dumpningsmarginalen på grundval av ett värde cif som sökanden själv hade konstruerat för undersökningen, och hänvisade därför till artikel 2.9 i grundförordningen. Påståendet grundade sig på att det pris som deklarerats för tullmyndigheterna är ett överföringspris som måhända är det korrekta priset för tulländamål men som inte bör användas vid beräkningen av dumpning i antidumpningsförfaranden. Detta påstående måste dock avvisas eftersom skillnaden mellan exportpriset och normalvärdet, dvs. dumpningsmarginalen, bör anges på samma grundval som det som därefter används av tullmyndigheterna för att beräkna den tull som ska tas ut. Detta är i själva verket det värde cif som sökanden deklarerat till tullmyndigheterna. Därför användes det sistnämnda i beräkningarna.
(31)
När det gäller beräkningen av tillverkningskostnaderna ifrågasatte sökanden kommissionens beslut att vid beräkningen av normalvärdet använda det genomsnittliga inköpspriset för en viktig kostnadspost hos en icke-närstående leverantör i stället för det pris som faktiskt betalades till en närstående leverantör för samma kostnadspost. Detta påstående måste dock avvisas eftersom det pris som togs ut av den närstående leverantören var betydligt lägre än priset för samma råvaror hos en oberoende leverantör. Detta pris kan därför inte betraktas som ett marknadsmässigt pris. Denna kostnadspost bör därför justeras.
(32)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att förpackningskostnaderna inte hade behandlats på ett konsekvent sätt vid jämförelsen mellan exportpriser och normalvärden. Detta undersöktes och fel korrigerades i förekommande fall.
(33)
Sökanden kommenterade också att en särskilt produkttyp uteslutits från exporttransaktionerna. Försäljningen av denna produkttyp i EU utgjorde mindre än 5 % av sökandens försäljning av den berörda produkten i EU under översynsperioden. Detta påstående måste avvisas eftersom denna produkttyp inte såldes på hemmamarknaden och inga särskilda tillverkningskostnader hade angetts. Eftersom denna produkttyp hade exporterats till EU i små mängder under översynsperioden ansågs det inte lämpligt att konstruera normalvärdet utifrån tillverkningskostnaderna för andra produkttyper, och därmed göra justeringar för skillnader mellan produkterna.
(34)
Dessutom lämnade sökanden (som förklaras ovan) detaljerade synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter, i synnerhet när det gäller två viktiga aspekter av beräkningen av dumpningsmarginalen, nämligen i) huruvida CHEM, KF och RFAI utgör en enda ekonomisk enhet (6) och ii) beräkning av en individuell dumpningsmarginal för CHEM å ena sidan, och KF, å den andra (7).
(35)
När det gäller det första påståendet, särskilt de aspekter som anförts av sökanden i kommentarerna till det slutliga meddelandet av uppgifter ska följande noteras:
(36)
Sökanden upprepade sin ståndpunkt att de två exporterande tillverkarna och den närstående handlaren RFAI ägs och kontrolleras av samma stödmottagare och att det därför inte är självständigt utan enbart följer instruktioner från ägarna. Sökanden erkände alla de inslag som anges i skäl 24, men höll inte med om institutionernas bedömning, eftersom den inte har något att göra med frågan om CHEM, KF och RFAI alla är delar av samma ekonomiska enhet eller inte.
(37)
Institutionerna avvisar sökandens kommentarer. De kriterier som anges ovan utgör, särskilt tillsammans, en välgrundad anledning till att sökandens påstående avvisas. Alla de inslag som anges i skäl 24 indikerar en koncernstruktur där samtliga företag är enskilda rättssubjekt och där KF och CHEM fullt ut utför exporterande tillverkares uppgifter (tillverkning och export) medan RFAI huvudsakligen verkar som en närstående handlare/importör i EU.
(38)
När det gäller det andra påståendet, är det inte nödvändigt att inta en slutlig ståndpunkt i denna fråga i samband med den här översynen. Detta beror på en kombination av två orsaker: För det första skulle man, även om detta påstående godtas (utöver godtagande, i förekommande fall, av de påståenden som avses i skäl 29), fortfarande dra slutsatsen att sökanden hade dumpat sina priser på EU-marknaden under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på ca 13 %. För det andra finns det, som förklaras närmare nedan, under alla omständigheter för närvarande inte tillräcklig bevisning för att dumpningsmarginalen under översynsperioden kan betraktas som varaktig.
(39)
I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade unionsindustrin att tullen på sökandens produkter bör höjas som en följd av översynen, eftersom den dumpningsmarginal som konstaterats under översynsperioden - om man utgår ifrån att alla sökandes påståenden avvisas - var högre än den gällande tullen. Eftersom det emellertid inte finns (såsom förklaras nedan) tillräcklig bevisning för att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär finns det inget som motiverar att tullen ändras vare sig uppåt eller nedåt.
2.4 Analys av frågan om huruvida det skett en bestående förändring i omständigheterna som motiverar att tullen sänks eller avskaffas
(40)
Trots att vissa av sökandens påståenden godtas dras dock slutsatsen att sökanden dumpat sina priser på EU-marknaden under översynsperioden, med en dumpningsmarginal på minst 13 %. Dessutom finns det (som förklaras nedan) under alla omständigheter inte tillräcklig bevisning för att dumpningsmarginalen under översynsperioden ska kunna betraktas som bestående.
(41)
Sökanden grundade sitt resonemang om varför förändringen av omständigheterna ska anses vara av bestående karaktär på följande aspekter:
(42)
(i)
För det första hänvisade sökanden till förändringar i koncernens exportförsäljningsstruktur, som i kombination med att koncernen söker sig till nya växande marknader skulle ha bidragit till högre exportpriser på ferrokisel på alla exportmarknader, inklusive EU, jämfört med priserna vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen. Sökanden lade dock inte fram någon underbyggd bevisning som kunde styrka kopplingen mellan den nya bolagsstrukturen, lanseringen på nya växande marknader och högre priser på EU-marknaden. Ingenting som visade på en sådan koppling framkom heller vid undersökningen. Tvärtom har exportpriserna, trots att de var klart högre under översynsperioden jämfört med priserna under den ursprungliga undersökningen, varit extremt lättrörliga. Till exempel var skillnaden mellan det lägsta och det högsta transaktionspriset per ton för den mest sålda modellen på EU-marknaden mer än 100 % under översynsperioden. En liknande prisvariation kunde iakttas på hemmamarknaden, men prisutvecklingen på EU-marknaden kunde inte jämföras med prisutvecklingen på hemmamarknaden. Detta gäller också för den tolvmånadersperiod som föregick översynsperioden, som noggrant granskades i samband med en parallell återbetalningsundersökning. Exportförsäljningspriserna förefaller helt enkelt ha följt de globala marknadspriserna.
(43)
Efter meddelandet av uppgifter använde sökanden liknande argument. Återigen var dock bevisningen otillräcklig. Därför dras slutsatsen att det för närvarande inte finns tillräcklig bevisning för att sökandens högre exportpriser följer av något annat än av de rådande marknadspriserna (särskilt på EU-marknaden) under översynsperioden. Med andra ord finns det otillräcklig bevisning för att förändringarna i sökandens exportstruktur var orsaken till dessa högre priser och att dessa priser därför kan förväntas ligga kvar på liknande (eller högre) nivåer i framtiden. Även om man antar att den nya strukturen har gjort koncernen effektivare innebär detta, till skillnad från vad sökanden hävdar, inte att dess exportpriser till EU i framtiden kommer att vara höga och inte innebära någon dumpning.
(44)
(ii)
För det andra hävdade sökanden att exportpriserna till andra marknader var i linje med eller till och med högre än försäljningspriserna till EU. Betydande investeringar hade gjorts för att kunna försörja andra marknader bättre. Därför skulle en minskning eller ett upphävande av antidumpningsåtgärderna mot sökanden inte skapa något incitament för att öka exporten till EU eller sänka priserna på den.
(45)
Detta påstående kan emellertid inte medföra att de gällande åtgärderna upphävs eller minskas. Det erinras om att det enligt flera källor, inklusive sökanden själv, var tal om dumpning under översynsperioden. Dessutom har sökanden själv framhållit att EU fortfarande är en av koncernens traditionella marknader. Detta bekräftas av det faktum att den volym som sökanden sålde i EU fortfarande är mycket betydande. Om man jämför försäljningsvolymen med EU:s förbrukning under den ursprungliga undersökningsperioden (8), skulle den utgöra en betydande marknadsandel (mellan 5 och 20 %; de exakta siffrorna kan inte kan lämnas ut av sekretesskäl).
(46)
Efter meddelandet av uppgifter upprepade sökanden sin ståndpunkt att de nya marknadsmöjligheterna finns på andra marknader (Indien, Asien och Förenta staterna) snarare än i EU. Sökanden lade emellertid inte fram någon bevisning till stöd för sina marknadsstrategier. Den kvarvarande dumpningsmarginalen under översynsperioden, bristen på uppgifter om andra marknader och variationerna i exportpriserna på den internationella marknaden är alla faktorer som motsäger detta påstående, som följaktligen måste avvisas.
(47)
(iii)
För det tredje hävdar sökanden att den ryska inhemska marknaden, med sin betydande stålproduktion, fortfarande är en av dess viktigaste marknader och att efterfrågan på den likadana produkten i Ryssland förväntas öka. Priserna på hemmamarknaden och exportpriserna på ferrokisel förväntas också stiga mycket snabbare än produktionskostnaderna. Sökanden skulle alltså sannolikt öka sin försäljning på hemmamarknaden ytterligare, bl.a. eftersom den enda andra ryska tillverkaren av ferrokisel sedan ett ägarbyte främst producerar för företagsintern förbrukning, enligt sökanden.
(48)
Även om alla dessa påståenden antas vara sanna var sökandens dumpningsmarginal hög under översynsperioden och priserna lättrörliga. Dessutom tyder de volymer som sökanden sålde till EU under översynsperioden inte på att sökanden har lämnat EU-marknaden eller att den har för avsikt att göra det inom den närmaste framtiden.
(49)
I sina kommentarer till meddelandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att det enda argument som kommissionen lagt fram för att förringa betydelsen av den ökande efterfrågan på hemmamarknaden skulle vara betydelsen av den konstaterade dumpningsmarginalen. Dessutom vidhöll sökanden att kommissionen, trots att den erkände många av de viktigaste aspekterna för den ryska marknaden, inte drar de rätta slutsatserna av dessa argument.
(50)
Dessa påståenden måste avvisas. För det första talar inte bara dumpningsresultaten utan också dumpningsvolymen mot detta argument. För det andra har institutionerna noterat att kommissionen inte bekräftade detta och att inga slutgiltiga oberoende uppgifter lämnades till stöd för påståendet att efterfrågan på den berörda produkten förväntas öka i Ryssland och för att exportpriserna för gruppen skulle öka mycket snabbare än produktionskostnaden.
(51)
(iv)
För det fjärde påpekade sökanden att koncernens ryska produktionsanläggningar av ferrokisel hade gått med full kapacitet i flera år, att man inte har några planer på att öka den sammanlagda produktionskapaciteten inom en överskådlig framtid och att det inte fanns något som visade på motsatsen.
(52)
Dock noterades en märkbar återhämtning av kapaciteten efter finanskrisen 2009 och sökanden rapporterade en kapacitetsökning på mellan 10 och 20 % (intervall anges av sekretesskäl) jämfört med perioden före finanskrisen 2009.
(53)
Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att det inte var lämpligt att jämföra produktionskapaciteten efter översynsperioden med produktionskapaciteten under referensperioden eftersom sökanden skulle ha förutsett den finansiella krisen 2009 och därför redan minskat produktionskapaciteten. Detta argument kan inte godtas eftersom den rapporterade ökningen av kapaciteten på mellan 10 och 20 % kan ses jämfört med 2007 - inte med 2009, då produktionskapaciteten var som lägst. Finanskrisen 2009 kan dessutom inte ha haft några konsekvenser på sökandens produktionskapacitet 2007.
2.5 Slutsats: otillräcklig bevisning för de förändrade omständigheternas bestående karaktär
(54)
Analysen av sökandens påståenden när det gäller de förändrade omständigheternas bestående karaktär (som sammanfattas ovan) visar att det för närvarande inte finns tillräcklig bevisning för att de förändrade omständigheterna är av bestående karaktär. Det är troligt att sökandens exportpriser och därmed också dumpningsmarginalen även fortsättningsvis kommer att variera, i synnerhet efter prisutvecklingen på världsmarknaden. Om sökanden har påvisat vissa förändrade omständigheter kan de därför inte anses visa att sökandens prispolitik under översynsperioden är av bestående karaktär. Slutsatsen blir därmed att det vore förhastat och därmed omotiverat att sänka tullen vid denna tidpunkt.
3. ÅTAGANDEN
(55)
Sökanden har tillsammans med den närstående importören gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.
(56)
Undersökningen har bekräftat att produktens pris är mycket lättrörligt. Som nämnts i skäl 42 varierade sökandens försäljningspriser på EU-marknaden under översynen betydligt. Produkten anses därför inte lämplig för ett fast prisåtagande. Trots att exportören föreslog en indexeringsmekanism gick det inte att fastställa ett samband mellan prisvariationerna för den färdiga produkten och den föreslagna indexeringskällan, i synnerhet eftersom den också var kopplad till den färdiga produkten och till priser som påverkats av den dumpade importen. Den föreslagna indexeringen ansågs därför vara olämplig.
(57)
När det gäller de företagsspecifika riskerna fastställdes det att risken för priskompensation var mycket hög på grund av företagets komplexa struktur. Andra produkter än den berörda produkten kunde säljas via en handlare utanför unionen till andra närstående företag i tredjeländer och sedan säljas vidare till unionen.
(58)
Eftersom produkten finns i olika kvaliteter och i huvudsak importeras i bulkform skulle det slutligen inte vara möjligt för tullmyndigheterna att urskilja den kemiska sammansättningen (eventuellt med olika minimiimportpriser) utan en individuell analys av varje transaktion, vilket skulle göra övervakningen mycket betungande och opraktisk.
(59)
Företagets åtagande avvisades därför.
4. AVSLUTANDE AV ÖVERSYNEN
(60)
Med hänsyn till slutsatserna att dumpning förekommer och att det inte finns tillräcklig bevisning för de förändrade omständigheternas bestående karaktär, dras slutsatsen att JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant och dess närstående företag JSC Kuznetsk Ferroalloy Works bör fortsätta att omfattas av den dumpningsmarginal som anges i den ursprungliga förordningen, dvs. 22,7 %.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ferrokisel med ursprung i bland annat Ryssland, vilken inleddes i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, avslutas härmed utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2012.